46. 



SANDFLUNDRA. 



PLEURONECTES Flesüs. Shadda. Fhindra. Pä F. 

 Marjaiikala > Kambela. Pä Fr. Flez, Pä Eng. Flounder, 

 But. Pä Holt Bot. Pä T. Flunder. Pä D. Sandslireble, 

 Pä Norsk. Saudsshraa. Pä Isi. Lura, Kola. 



Qgonen sitta pä hogra sidan. Kröppen är un- 

 gefär rutformig; pä ba 1a sidor och i synn er- 

 bet den öfra , sa äknölig och skarp, och med 

 otydliga rödaktiga fläckar. 



Linn. Syst. Nat. Ed. G/neL i. 3. p. 122g. — Gl. 4. Pisces, Ord. J. 

 Thoracici. — Faun. Svec. n. 327. — Reiz. Faun. Sv. p. 55i. — Arted. 

 Gen. 17. Syn. 3i. Spec 5g. — Blochs Fisch. Deutschi. 2. p. 53. T. 44. — . 

 Pennant. Britt. Zool. 3. t. 200. — Qvensel i K. V« Ak. H. i3oö. s. 214. 



•Rundt kring i Verldshafvet Ennas arter af Flunder släg- 

 tet utspridd«; Polar- regionerne hysa icke mindre sina, an 

 den afgrund hvars yta glimrar af Solens lodrätt fallande 

 strälar. An täHande med de smärre hvalarne i storlek 

 som Helßflundran, eller af den lilla vidd som Skädäornd; 

 än prydde med brokiga fläckar som Argus, och med rän- 

 der som Zebran *), eller otan nägra lysande färger, äro 

 de öfverallt säsom menniskors födämnen bekanta, ocb det 

 är väl icke nägon af de sistnämda, som är det mer an 

 Sandflundran, hvars afbild och kännemärken vi fcär meddela. 



Om, efter sannolikt utseende, ögonens läge ät högra 

 eller venstra sidan af kroppen, bestämmer nägon skillnad 

 emellan detta fiskslägtets arter, bör SandHundran föras tili 

 dem som ha ögonen vettande ät höger. Längt ifrän att 

 kunna räknes tili de stora arterna, är den snarare en af 

 de smärsta, ehuru den säges stundom vexa tili 5-S marker 

 i vigten. Emedlertid är längdmättet af kroppen, hvars 

 flgur teckningen utvisar, af det förhällande , att om fisken 

 frän rnunnens spets tili stjertfenans bas häller 12^ tum, 

 sä är bredden inom fenornas fäste pä bredaste stalle, 

 5*, och stjertens bredd i| tum; samt stjertens längd frän 

 ryggfenans och analfenans motsvaramle slut tili stjertfeaans 

 bas i|- tum. 



•) Begge Indiska PI und erarte». 



