SV ART IITJGG-ORM. 



49 



vätska , sora samlad och dold i de beskrifna gift-säckarne* 

 modelst sär af hagg-tanden, innres direkte i bJodmassaa- 



Man har samlat detta gift fi an lefvande Oimar i 

 €tt kärl hällit för dem, hvamii de under bitandet i des s 

 bräddar smäningom uttömt deras forfärliga förräd. Visse 

 Indianer, älven Tatarerne, bruka an i dag, pä lika satt 

 som fordom Schyterne, att bestryfca sina piiar med en 

 blanning af Orm gift och Menniskoblod. 



Föi'jderne af ett giftigt Ormstyng äro, som sagdt är, 

 efter omständigheterna olika. Se h ir emedlertid en teck- 

 ning af de olyckor, hvilka man anmarkt hafva stundom 

 blifvit den bitnes fasansvärda lott. 



Strjgx efter bettet kännes pä stallet en stickande smär- 

 ta, nästan iik den efter styngefc af en geting. Delen 

 svullnar med stark rodnad, laugt öfvertrafiande den min- 

 dre vidd som saret äger , och hvaromkring möika fläckar 

 börja visa sig. Värken ökas, ätföljd af krampaktiga 

 ryckningar, och omkring det särade stallet som nu biir 

 svartblätt och förlorar känslan, utbredersig svullnaden tili, 

 andra delar och omsider öfver heia kroppen. En häftig 

 feber inflnner sig med Hera eller färre af följande svm- 

 tomer: en törst som ingenting kan tülfredsställa, hicka 

 hjertklappning, rädsla, gallaktiga kräkningar. ojemn och. 

 af brüten puls, lifskrafternas aftynande, slummer, sinnes« 

 nedslagenhet i bögst a grad och iiksom likgilltighet för 

 allt; beständig kallsvett, och ofta en gul färg spridd öf- 

 ver heia kroppen. Omsider förloras sansningen , nt- 

 brott af yrsel och fänighet inställa sig. Ändtligen upplöses 

 vätskorna sä, att blöden flyter ur alla öppningar medan lif - 

 vet ännu varar; och detta är knappt slutadt förr an svarta 

 . fläckar öfver heia kroppsytan och en flytande materia fräa sa- 

 ret, ätföljd af den förfärligaste stank, vittna om en total för- 

 ruttnelse. Som erfarenheten i alla tider besannat sä olyck- 

 liga händelser, har ocksä omtankan sökt att uppfinna tjen- 

 liga räddningsmedel. Hvart och ett land, der invänarne 

 varit för dessa siags missöden utsatte, har, sä väl sora 

 kanske hvar tidpunkt , ägt sina raotgift , ehuru icke 

 Jlägot preservatü är ännu upptäckt mot vädan, men desto 

 flera förslag, att, sedan olyckan händt, rädda den hon träf- 

 fat. J Indien, hvars hetare himmels strek ger lif at en 

 större mängd af dessa fruktansvärda varelser, har man li- 

 tat pä Ormroten fOphioriza IVIungos) och Ormträdet (Öphi. 

 oxyloaserpentinum) # och &era lika beromda ämnea ur vext- 



