52 



S V ART HUGG^ ORM. 



sta tili den sä aümänna fruktan för lionom. Ännu felas oss 

 närmare uppgifter om de egenskaper som kunna enskilt 

 tiilhÖta lionom. Hau pästäs att hväsa stark are än andre be- 

 kante Üi mar ; tuen huruvida h an är af djerxvare natur än 

 de, sä alt bau anfaller det föreinäl som retat honom , vä- 

 vi icke med säkerhet anföra. Link tror denna Ormea 

 vara trog och längsam, och Laurenti, som säkert icke 

 misstagit sig om arten, berättar att man r Österrikiska län- 

 derna icke snser den ibland de fariiga, hvüket pästäende 

 dess bögst misstänkta utseeüde tyckes likväl ogiüa. 



Säsom tiilagg vid kurer för Ormsting, kunna Askblad 

 nppföras pä samma lista. De hafva hos oss blifvit b'epröf- 

 vade och godkända. T. ex. för en hast, ormbiten i huf- 

 vudet, hvüket deraf, enligt berättelsen, uppsvälide tili 

 vid den af en strömmings-f jerding, brukades varma om- 

 slag med dukar blötte i stärkt alkok pä Askbark och löf 

 af samma träd. Härigenom botades äkomman inom fä da- 

 gar. Äfven Malert, pä samma sätt använd, gjorde önskad 

 verkan pä en annan hast, särad i magen. Da bomolja är 

 i fräga som räddningsmedel, bor den alltid brukas varm, 

 Iivarförutfin föga eller ingen nytta är deraf att vänta. (Öd- 

 mann i Patr. Sällsk. Hush. Jurn. 1787. s. 591.) 



Tab. En Svart Hugg-orm i naturlig storlek, ef t er na- 

 tur on teckaad. 



