ÄSPING. 



COLUBER Ghersea. Pä T. Nordische Natter 



Har ett platt 9 ofvanpa nedtryckt hufvud, 

 med en hjertformig mörk fläck bakom 

 bjessen. Yttersta ändan a£ stjerten.är pä 

 öfre sidan med en svart fläck försedd. 



Linn, Syst* Nat. ed. Gm-el. I. & p» IO91. — Faun. Svec. p. 



ggg, — Ci. 3. Amphibia. Ord. 2. Serpentes. — Ret^ Faun, p» 



292. Linne ij Kgl. V. Acad. Handl. 1749- s - 249 T. 6. £ 



3. 2. — 1 Magaz. 12. 4. s, 204. (Vipera Chersea) 



5froM i HaturHisr. So.dshab. Skriwter. f. 2. s. 25. 



Ret är amnärKniugsvärcTt, huru nlgre Nafuralsfer, hst'ia 

 bade tili namn och egenskaper väl bekanta, hafva iikväl stun- 

 dom varit af vetenskapens idkare misskände. Bland sädane 

 mä Äspingen räknas, en afde, lyckligtvi-s, fä Ormarter, hvilka 

 Norden fick pa sin lott. Som den allmänna och likasä den 

 svarta Hu.Q-pormen redan intagit deras ram i detta Verk, anse 

 vi en sa beryktad slägting af dem som den na , icke mindre 

 berättigad tili sitt, sa mycket billigare som^ veskligheten af 

 dess spectfika atskillnad blifvit satt i fräga. 



Nägon tid efter utgifvandet af deu första mönsterrullaa 

 pa de Svenska Djurcn, inhämtade Sverges odödlige von Linns 

 sasom natuTkunnig den tidigaste kunskapen om denne Grm 3 

 ©ch hvilken sedan af honom forst beskiefs ocb tecknades. 



Eham denna beskrifning saknade intet af det bestämda 

 som var dea störe Författaren sl e§it alt meddela, bar ick& 

 dess mindre tvifvelsmäl yppats hos andre om arten säsom 

 egen 3 orsaken- hvartili bör sökas sä väl i den, utom i Norden 

 sällsamma tülvarelsen af den samma pä utnkes trackter, som i 

 miss taget pä en ocb annan artFörändring af den allmänna 

 huggormen. 



Hvilken AUrovand^ den förnämste aF Zoologiens fäder > 

 med s'm Aspzs colore fctruginco menat , kan sä mycket mindre 

 förklaras , som u'om en ofullkomlig afbild ingen egentüg de- 

 talj deröfver hos hoixotn finnes. Detta Synonym mä derföre 

 med skäl uteslutas, Ati vi icke eller kunna anföra dem flere 

 " sekler senare , af LciweTiti 3 Müller^ Lacepcde^ JVblf^ och Ka°- 

 zoumofsky, härleder sig fränosäkerheten ora deras föremil 3 och 

 tili undvikandc af alt, kanske 3 irrledas. 



