96 



AS P I N G. 



Af samtidiga Natuiforskare äro deremot Strom och Link 

 de enda 3 hvars uppgifter kunna paras med de Li»Ä es ke 

 hvilka än vidare af oss bestyrkte, innefattas i följande be- 

 skrifning. 



Aspingen är \ allmänhet ansedd fäsom mycket rnindre an 

 den allmänna huggormen, sä att man trott horiom nästan spe- 

 cifikt derigenom utmärkas. Efter granskandet af flere, bade 

 von Linne sedt dem säilan öfverfräffa etf godt qvarter i läng» 

 den, och i tjockleken blott vara nagot vidare än en svanpen« 

 na. De ater som fjent tili modeller för den teckning som här 

 bifogas, hafva dubbelt den na längd, och det är icke mindre 

 sant att denna kan nagon ging ökas tili hälftea mera, samt 

 tjockleken i sädant fall jemforas med elt siorre fingers. Vi 

 halla emedlertid före, att ormen alimännast finnes af den stor- 

 lek som figuren visar, Hufvudet är oval t men mycket ned- 

 tryckt, och nosen rund och trubbig , framtill svart och med 

 6 gullhvita fiäckar, liksom i en halfcirkel ställde, öfre läppens 

 kant är hvitnsggad , eller besatt med hvjta fjäll samt en hvit 

 slrima dragen vid mungiporne. Öfver de sma 3 men eidige ögo- 

 nen sitta tvenne aflänge fjäll, äfven som flere smärre emellan 

 nosen och hjessen, hvilken betäckes med ett, i synnerhet , 

 större. Hufvudet är baklill tecknadt med en sotfärgad hjert« 

 formig fläck; inunder lyser strupen gulhvit med svarta rän- 

 der. Munnen är försedd som hos de öfrige af slägtet , med 

 mlngasmä tänder, och fillika tvenne märkbara giftgaddar i öfre 

 käken. Kröppen betäckes ofvanpa med sma aflänga trubbiga 

 ijäll, hvar och en med sin upphöjda refla. Ryggens grund- 

 färg är oftast matt rödaktig eller rostfärgad, stundom grä el- 

 ler ock som pä den allmänna arten. Det längs efter fran huf- 

 vudet löpande ziezac bandet är svar taktigt, samt de mot ud- 

 darne staende fläckar lika mörka. Stjerten är spitsad och yt- 

 terst hei svart, eller en dylik ganska liten fläck nära dess än- 

 da. Pä undre sidan af kroppen synas buksköldarne svartblä 

 med nagot grätfc blandadt, och äro tili antalet 142 — 150» 

 hvarjemte de under stjerten varande ufgöra 32 — 35 par 



Liksom 



*) Von Linne räknads 150 buksköldar , 34 par Stjertfjäll. 

 Strom - - - I45 - - - r 32 - 

 Link - - - - I42 - - - - 35 ' - 

 denna olikhet oaktadt , bsvisa beskrifningarne , att sam- 

 ma slags c-rm varit alias föremäl , men tiDika det ©sakra i sättet 

 att efter antalet af skoldar och fjäll bestämma artea. 



Namnet Coluber lux blifvtt sädane Ormar tillegnadt, som hafva 

 bäde Buksköldar och Stjertfjäll. Mer än 5-tedelen af deras stora 

 antal, är med Gift-Tändet försedd; de öfrige ägasSdane alldele' 



