54 



ftcveld korrt dereFter och kallade fisken Hafsslorpion* Wib 

 highby granskade honorn än nogare, ehuru hau <j»rätt förena- 

 de den med BeVonii Scorpsena, en maning um äfven irrledt 

 Artedi, Linne och Bennant , men a£ iivilkcn ßZocÄ sedermera 

 visat oriktigheten. 



Heia fiskens längd är 6 — 9 tum. Flere spetsade uphoj- 

 ningar och utskott pä och ikring hufvudet , göra det liksom 

 mängkaniigt och ge fisken ett förfäraade utseende. Tvänne 

 korrta och rprliga iaggar sta bakät böjde framför ögonen, 

 och 2 ne bakoni dem samt flere kortare vid öfre käkens sidor, 

 Gallocken eller kinbeneu äro i kanten väpnade med 4 länga 

 llddar , medelst hvilkas utspännande, da gaiarne öpnas, krnppen 

 tili stor dei mot eväafiga anfail beti, k s. Form och längd 

 är dock icke a'isd üka padesse försvarsmedel. Munnöpningen 

 är ovanligt vid , hvarfore fiskeii flu uamn af Vidkäft i Nor. 

 rige. Käkarne kunna in och utskjutas, och, som Van] igt, den 

 Öfre framom den undre , och äro btsatfe med flere rader fina, 

 hvassa tänder \ dessutom fiunas i gom-h 'alfvet tvenne aflänga, 

 raspiika eller fin'sndande kriölar. Tungan är korrt, tjock oeh 

 härd samt fastsiitahde, Näshalen synas framför ögonen, som 

 si'.ta mitt i pannun, knapt en tum ätskilde , stora, nägot af- 

 länga med syart pupül, samt röd el. kopparfärgad , bronzcrad 

 i tivitt faliande Iris. De vid ögnngropnrne uphögde benen 

 tillskapa en fara, som löper ända bort ät r , ggen. Under gäl- 

 locken, som bestä af 2skifvor 5 är igälöpningen tämmeiigen vid, 

 oth gälhinnan försedd med o breda benak iiga stralar. Grund» 

 färgeu pä hufvudet och ryggen är svartbrun , med ljusa, i 

 gvönt fajiande prickar eller sn& fläckar. Sjeltva kroppen eilet 

 stammen afsmainar mot stjerten, och är i Ställe för fjäil besatt, 

 i synneihet mot ryggen, med smä skarpa vartor, hvilka stun- 

 dom äro knapt märkn'ge, som det händer hos bonorne. Sido* 

 linien, som är utmärkt skatp, löper nästan aldeies rak, när- 

 niare den nägot kulnga ryggen än buken, hvilken sednare är 

 niycket bred. Pä honan är den mest hvit, men hanens, ända 

 up under hufvudet, silfverlik och siötande i blatt eller grünt. 

 Vid sidorne är kreppen stundom guldfärgad , serdeles värti« 

 den, men merendcls allid med mörka orediga fläckar och bälten» 



Bröstfenorne äro mycket stora , i synnerhet hanarnes, samt 

 brokiga, orangefärgade med mörka fläckar. De hafva 16 enkla 

 stralar, som i ändarne äro veka. Bukfenor-ne, som sitta högf up 

 cmellan de förra , äro länga och ^-sträliga. Midt pä buken 

 synes Anus, hvats fena med 12 stiälar är oval och mindre 

 än de motsvarande pä ryggen, af hvilka den främre har 10 

 stralar. är mindre och rundad; den bakre" 16, och är rät- 

 Aidig. Ändtl^gcn har stjerten en rund jform 3 med 16 — 18 



