98 



TASK-RRAFTÄ, 



förenade här, men pä de yttersta ledern« rnndt ikring; dess- 

 utom äro desse delar spräckligt tecknade öfverallt med rost- 

 bruna fläckar eller punkter. Stjerten, sora är oval, har 6 

 afdelningar frän basen, som utgöras af en smal, nästan jemn- 

 bred Jamell sora binder stjerten vid kroppen. De fyra för- 

 sta lederne äro ungefär af lika bredd , den femte är störst, 

 och den sjette eller yttersta xnest triangulär med rundade 

 hörn. Alla äro häriga i kanten. Inunder stjerten gär längs- 

 efter densamma midtpä en upphöjd knölig kanal med öpp- 

 ning i spetsen för excrementerne , och pä sidan ora kana- 

 len, fyra gaffelforroiga , rörliga, härkantade brosk. Dessa 

 sitta parvis pä hvar led af de fyra bredaste, men de tvä 

 yttersta äga inga. I häligheten pä kroppens undre sida, 

 der stjerten ügger liksom inpassad , är en fära och pä mid- 

 ten af derma ett stört rundt häl vid hvar sida,samtett ud- 

 da framför dem midt i färan, frän hvilka häl rommen ut- 

 gär. Af dessa äro de 2 som sitta i bredd störst och för- 

 sedde med en hinna, som intränger i kroppen, men saknas 

 hos det främre, hvilket är minst, och kanske ej öppet. Sä 

 förbäller det sig pä Honan. Hos Hanen har stjerten, pä 

 lika satt betraktad, endast fyra härkantade leder; den an- 

 dra frän basen längst och bredast. För öfrigt är stjerten 

 mycket smalare. Under betäckningen Ugger ett hvittkött, 

 uttömnings-kanalen intager heia bredden, och oppnin- 

 gen (anus) tillsluten med en valvel. I stallet för de gaßel- 

 lika brosken hos Honan, Zinnas här blott 2 enkla, raka och 

 nederst ledfulla utskott, fästade pä första leden, vid hvar 

 sida om förrnämnde kanal. De beskrifna hälen under Ho- 

 nans stjert, saknas här alldeles, blott ett synes midt i fä- 

 ran, och gär snedt framifrän inät. Hanen tyckes hafva 

 större klor och ben. Eljest äro könen tili utstendet myc- 

 ket lika hvarannan. 



Flera fenomen , som i dessa djurens ekonomi förekom- 

 ma, förtjente väi att nu anföras, t. e. om parnings sättet, 

 affödans framalstrande , den skorpagtiga ytans förnyande, 

 lefnadssättet, styrkan ,m. m. ; men nägra uppiysningar, dem 

 vi funnit nödigt att an vidare inhämta, nödga oss att spa- 

 ra dessa tiilägg för en annan gärig, dä beskrifningen öf- 

 ver en inhemsk Art af samma slägte äter öfveriemnas tili 

 den benägna Läsaren. 



Detta slags Krabba fängas i Vestra Skärgärden, vanli- 

 gen i Hummerlinor jemte Hummern, och betalas väi, dä 

 den finnes tili saiu, helst den anses i orten som en läcker 



