DYNT-KRAKET. 



I anseende tili de ckkulära rynkorna har kroppen hos 

 dessa Mask-kräk nagon likhet med Binnike-Maskarne (Tas~ 

 Iilao) , och af den orsaken föreriades de af Gveze *) och 

 Pallas **) med dem, Meli som bandformen är ganska sküd 

 frän den eylindriska, sä blir samma slägtnamn icke heller 

 passan ie, hviJket andra egmheter, säsom StjertbJäsa m. m. 

 älven bevisa. För öfrigt är BJäsmaskarnas atskiiinad för- 

 kiarad af Bloch, Walter, Kulpin , Treidler, Letsom bell 

 Götze; och det är bekant, att alla arter man tntiilfs iart 

 kanna, aga en enkel tdier dubbel hakekrans, samt de Hö- 

 stes hufvudanda försedd med 4 sugmynningar , hviika sä be* 

 gngnas, att när Krakel tarfvar föda, ulsträcker det sin kropp 

 ur sin egen blas» , och retar med sitt vapnade snyte cap- 

 seihndtns inre yta, som är med käff ymnigt försedd , hvar- 

 igenom näringss.tft tillliyter, hvilk^n af Maskens sugmynningar 

 uppt«grs och affores troligen ocksä tili st jertbläsan , säsom 

 förvaringsstäüe, att tjena i brist af felande tiilopp utifrän. 



Fori pIantrnogssatt"t af dessa Kiäk, sä väi som Inelfve* 

 Maskarnes i aiimanhet , har man blott gissningsvts kunnat 

 anföra. Nägre, säsom Pallas, Gceze och Rhtzius hafva 

 trott dem alsira lefvande ungar ; men om sä vore , eil er ock 

 om det skedde medeJst egg, sä iärer ej kunna utlydas, hu- 

 ru afkornman (t. e. hos en i yttre bläsa innes/tuen art) 

 kan föras tili aflägsna kroppsdelar , säsom Lifmodren, och 

 derifrän tili de inre delar hos f stret, som äro besiätnde 

 tili bostälien for Mask-Kräkefi. Man künde kanske formo- 

 da att egg, möjligen befintliga i biäsan , genom dess bri- 

 stande , spridas och medelst sugrören upptagns och kring- 

 föias. Vare ha mied hur det viil , torde im rnera ingen b* • 

 strida den satsen , att dessa Kräk, üksom den otaHga ska- 

 ran af likdanade Matar alster, äro Djnr Ökonomien ensamt 

 fiühörige, och kunna kailas , sorn Bloch uttrycker det — 

 «en egen verlds invänave » 



Dym, en bekam äkomma, sä kailad sjukdom , hos Svin- 

 kreatur, hvilken man ford ern trodde besiä i körilarna, och 

 andre velac jemföra med Veneri.sk sn iua , är dä icke a ri- 

 llst an nästen eller bon för det slags Bläsmaskar vi bäi be- 

 skrifvit. De Finnas i Ceilväfven af alla rouskler, iiksom strod- 

 da i kroppen, utan att man röjer nägon onatuilig eller för- 



att, börjande frän snyter, den vänder sig ut och in, sa att hufvndet, 

 gäende genom den tomma kroppe«, ottränger vid andra ändan , for 

 att efter behof fästa sig och söka sin uaring. 

 w ) Loc. citat 



Stralsund. Magaz. 1. st. (1767) p. 64-83- T. ii a. 



