io6 



D Y NT -KRAKE T, 



ändrad beskafFeahet af köttmassan, nära de stallen der Ma- 

 skarne med sina bläsor säsom inhysta förekornma. 



Goeze var den forste, som , seüan han fullkomligen be- 

 vist Mask Kräkets tillvaro hos Svinet, föll pä den tank«n att 

 det ocksä künde finnas hos Menniskor *). Det dröjde icke 

 heller länge, förrän Werner **) äfven beviste verklighete-n 

 häraf, thuru han ansag det som särskilt arl frän Sviudyn- 

 tet ***). Bland mang« andra äsyna vittnen f), har i sya- 

 nerhet Steinbuch , vid anställda liköppningar , funnit saturna 

 Dynt Kräk erneü*n de fiesta ryggmusklarne. Treutier upp- 

 täckte det äfven hos nägra Apor (Simia sylvanus och Patas), 

 hvilka han som Anatom Eck tillfälle att undersöka. jOeksä 

 har Apan ett annat mask kräk gemensamt med Mennisk«n, 

 en och samma Tarm-Mask, neml. Tricocephalus dispar. Hv«d 

 Svinet äter angar, delnr det, som bekant är, med Menni- 

 skan företrädet framför andra djur, att vara aümännare 

 spridt öfver Jordklotet; och da Blumenba oh härleder detta 

 företräde frän den finare och lösare celiväfveri i mennisko- 

 kroppen , sä torde väl sädant icke heller kunna Fränkännas 

 Svinet. Det är med dess kött som Menniskors skall 

 efter Anthropophagers utlätel*er, komma närmaii i läcker 

 smak. Som man vet , är det ock mycken likhet i iörhäl- 

 landft af de inre deJarne; och ntom allt är (Menniskor 

 och Apor undamagne) Svinet det enda biand de däggande 



•) Neueste Entdeckung 1. c. s a5« 

 **) Brev. Expos. Cout. 2 p. a. T. x. 



•**) 1. an sag han det som en större arf; men stor^e"ken £r föränd^rlig, 

 frän hirskornefs tili ärtens 2 nekade hak-kransens närrarö, men Fm- 

 nes hos bäda. 5 be.skrei det med längte snyte och dubbe! rad af 

 sugvartor pä hufrudet; desia äro ükväl endast de förutnämnde kana- 

 ler eller slidor för hullingarne, ocb det utdragna snytet är tillfälligt, 

 4. benämnde den de' som förenasmed stjertbüsan , för vag.nal-capsel; 

 men det är Rräkets egen kropp; med ett ord ; ingen specifik skillnad 

 gifvei. Bä^ge äga den yttre b'äsrm kanske ]itt*t tunnare hos Menni- 

 skao) , bägge äga samma form, samma genomsknliga sugvartor , sam- 

 ma Jjusa färg. 



\) Fischer Tsenia» hydatigenas in plexu chorideo inventse historia 1789. 

 KÖlpin merkwürdige Krankheits Geschichte, in Schrift der Berk Ges. 



Nat. forsch, fr. 1. 348- 

 Schröder Comment. de Hydatidibus In corp. humano. Reinteh 1790. 

 Rudofphi über die Hydatiden thierisch Körper. Anat. physiol. Ab- 



hand!. Berlin 1802. 

 Himly Beobact. u. Beschr. des Finnenwurms bei den Mensf-hen. Hofe- 



land Med Journ. 1809. Dec. s. 115. Hau bar ocksä fmmit Dynt j 



hjernan. 



Flor man i K. V. A. Haudl. igio. s. 17g» 



