RÖDAKTIG SJÖSTJERNA. 



3 



munnens med elpunkt 2 utsperrande taggar för hvar Vin- 

 kel. Längs ät hvar arm pä undra sidan gär midt i, en 

 fära, i hviJken tentaklerna sitta; dessa äro mjuka och i 

 ändan trubbiga sugrör, med fina ringar försedda, samt 

 sluta sig med en liten knapp da de äro utsträckta. De 

 förkortas när den yttre ytan böjes inät sugrörets medel- 

 punkt och tuben liksom hvälfves ini sig sjelf; när äter 

 gamma yta utvecklas frän rörets inre hälighet, förlanges 

 tentaklen. Genom samina mekanism kan Djuret förlänga 

 och indraga murinen. Baster har räknat tentaklerna, som 

 utgöra Djurets fötter, och funnit 3oo pä hvar strälarm i 

 4 rader, hvilket gör ett antal af i5oo pä alla armarna. Pä 

 sidorna om tentaklerna finnas rörliga kalkartade taggar, 

 som lemna emellan sig en bred slät rand; somlige af des- 

 sa taggar synas öppna i ändan och oftast 5-uddiga eller, 

 2-klufna. Pä armarnas sidor äro inga sädana taggar. 

 Bade i anseende tili tentakler och taggar, är mycken öf- 

 verensstämmelse mellan detta och Sjöborrslägtet (Echinus}. 1 

 Öfra sidan eller ryggen är kupig sä väl öfver runda cen- 

 tralstycket som strälarmarna , der huden ügger lös och 

 täcker inelfvorna. Denna yta är midtpä försedd med gan.- 

 ska korta taggar, som ofta pä lefvande djuret icke synas, 

 men vid armarnas bräddar äro de nägot längre och sitta 

 i radier. Üppnas Sjöstjernan pä ryggen och längsefter ar- 

 marna , visa sig i hvardera af dessa, ätminstone i Juli 

 mänad, 2 ansenliga äggstockar, bestäende afgula ägg eller 

 rom, samt 2 svartaktiga massor lika tarmar, hvilka stä i 

 förening med munnen, emedan de efter Basters erfarenhet 

 kunna uppbläsas genom en tub, som införes i djurets mun, 

 dä äfven tentaklerna deraf blifva styfva. Um äggstockarn* 

 och tarmarna bortta^as synes i hvar arm en myckenhet 

 aflänga och smala ben, pä tveren stälida, i en viss ordning 

 och likna en ryggrad med refben pä sidorna. Längs ät 

 ryggraden, bestäende af 120 srnä ben som leda sig pä 

 hvarannan, är en intryckt linia". De sä kailade refbenen, 

 som ligga pä sidorna om ryggraden äro vid pass 60 och 

 kunna äfven böjas elier leda sig tili viss grad. Emellaa 

 refbenen har jag sett lösa runda genomskinliga pärlor, 

 dubbelt större än äggen, och liggande i rader emellan 

 refbenen, Pä detta skelett och pä ömse sidor om rygg- 

 raden, %ga man skiljehinna, bäda äggstockarna , en p* 

 hvar sida samt tarmmassorna. Den läderlika huden, som 

 löst betäcker dessa delar, är lika färgad pä inre ytan„ 



8 



