n:o g. 

 VATTEN-ÖDLA. 



L ACER TA Palustris. Linn. Shrotabcrre > Slratt&- 

 borre , Grufgrabbe. pä F. JVesikko; pä Fr. Salamandre 

 ä quene plate ; pä T. Plattschwänziger Salamander ; 

 pä Eng. Warty Lizard ; pä Skottl. Ash; 

 pä Ital. Marasandola. 



Kröppen utan fjäll, meti betäckt med smä var- 

 tor. St jenen lang, pä sidorna samrnantryckt, 

 lansett-formig , tvääggad. Underlifvet stark- 

 galt med mörka fiäckar, samt sidorna hvit- 

 prickiga. Hanens rygg försedd (värtiden) med 

 en hinnaktig, hvasst sägtandad Kam, sora 

 slutar vid stjertens början. 



Linn. Syst-, Nat, p. 106^-1066. (L. aquatica , Iionan tili derma). Efusd. 

 Faun. Svec. 28r. 282. Reiz. Faun. St. p. 287-288 (L. Triton) 28g. (L. aqua- 

 tica). Cl. 3. Amphibia. Ord. i. Reptilia. La Cepcde Hist. Nat. des Am- 

 phib. Becksteins Ubersetz. 2. s. 228. Tab. 19. f. 1 - 4. Blumenbach. Handb. 

 der Vergl. Anat. Cuvier Tabl. Elem. p. 292. Spalanzani AbhandJ. üb. die 

 Erzeug, der Thiere. Sturm Deutschi. Fauna. 3. 3. 



IS q krälande Amfibierne eller Fyrfotorna , eller, som de 

 Sfven benämnas, Eggläggande fyrfotade djur, äro, eliu- 

 ru talrika, väl mindre utmärkta än de Däggande och fäg- 

 larne, dock närmast dem i rang, i byggnad och sinnenas 

 antal, samt i anseende tili värmen som lifvar dem, och 

 tili lefnadssältet. Egenskapen att genom egg fortplanta sig, 

 utgör deras väsendtliga skiljemärke Iran de däg$>anäe, 

 hvilkas spenar de äfven sakna, och i stallet för här äga 

 de antingen fjäll eller en hornaktig beklädning ; eller ock- 

 sä äro de nakna och deras iiud med slem öfverdragen. 

 Benen föras merendels büjda ut ifrän kroppen, som säle- 

 des är l'öga lyhad öfver marken, pä hvilken de snarare kry- 

 pa än gä. Ödiornas slägie är ibland dessa det största 

 skiidt frän Sköldpaddornas derigenom, att de icke äga 

 dessas benaktiga skal, m an en f fällig eller bar yta; och 

 frän Grodornas medelst stjerleh, hvarmed de sislnämda 

 icke äro försedda. Men storlek, yttre bildning och sjelfva 

 lefnadssättet hafva föranlätit djurkännnre att ställa dem i 

 särskilta afdelningar, af hvilka den sista innefattar de ar- 

 ter deribland Futtcnodlan iäknas. De hafva 5-4 tär pä 



