ÄTLIG GRODA 



21 



smaklig rätt, särdeles för Fr ans mannen, änskönt mindre 

 prisad af vissa andra nationer. För att i sädant afseende 

 fänga dessa djur, brukas att taga dem med nät vid fackel- 

 sken, hvaraf förskräckta, de icke gerna Hy undan. Snäla 

 af naturen , metas de äfven pä krok med bete af maskar, 

 brödbitar eiler endast en röd klädeslapp. Andra metoder 

 gifvas äfven, säsom med den af Hösel beskrifna Frosch- 

 Schnepper , ett slags bäge af trä, pä hvilken en läng och 

 med huliing försedd pil lägges. Den är fästad vid bägen 

 med ett snöre, som tillika spänner densamma, och da den 

 «fskjama pilen trafrar grodan , uppdrages hon med det vid 

 pilen fastgjorda snöret. Ett annat Instrument är det pä ty- 

 ska sä kailade Klüschangel , en krok hvarvid en röd klut 

 fästas. Iledskapet nedsänkes, da vid rörelserna af den iar- 

 gade läppen grodan infinner sig och fastnar med huden pä 

 kroken som hastigt uppryckes. I Schweitz betjenar man 

 sig af ett änriu enklare satt, elier ett slags räfsa med län- 

 ga och täta piggar; när denna kastas i vattnet och hastigt 

 drages tillbaka , medfölja tillika grodorna. 



Tjenligaste tiden att fänga dem är efter midsomma- 

 ren, sedan de parat sig, emedan de dä anses mera smak- 

 liga. De linnas dock tidigare , säsom i Maj och Juni, men 

 lernna mycket senare sina vinterqvarter an andra arter; 

 hvarföre det är säkert,. att pä de orter, der man tili salu 

 uibjuder denna fäiska mat bittida om vären, den dä sna- 

 rare tages bland de vanliga grodorna, hvarvid padd Ungar 

 äfven stundom fä följa med. När huden är afdragen kun- 

 na de ej ätskiijas, och troligen löper man ingen fara vid 

 misstaget. 



Hvad som i de Latinska koken af grodor blifvit bru- 

 kadt eller användes, hör eg endigen icke tili denna art, 

 utan bör vid beskrüningen af den allmännare anlöras. 



Tab. — Tvenne Grodor und er parningen, för alt Jfo're- 

 ställa dem begge, efter Hösels original. Förmlnskade i 

 den proportion skalan utvisar. — . 2. en tre ärs gamma! 

 grodyngling. — 3. nysläppt roin. — 4. larvens form i 

 romkornet kort förrän den kläckes. — 5. en nykiäekt larv. 

 — 6. en nägra dsgar gamma] med fransar, — 7, larvens 

 tredje förändring. — 8. den fjerde. Älla figg. 2—8 äro i 

 naturlig storlek. 



