12 



TüNGLIK ILUNDRA, 



lan buk- och gumpfenorna, af hvilka den sednare, äTven» 

 som Jen pä ryggen, intaga större delen af fiskens längd. 

 ßträlarnas antal i fenorna är, Jiksom hos fiskar i allmän- 

 t, mera föränderligt, än att säkra specihka marken kun« 

 na creraf hämtas. Bukbinnan är vanligtvis svart pä den öf- 

 ra, och hvit pä den unrfra sidan; och tarmkanalen, ehurii 

 icke läng, gor likva'l nägra krökningar, samt har pä yttra 

 sidan ofta flera inasklika bihang, nära intill nedra mag- 

 rounnen. Slutligen ligga hnncns sädesbläsor och honans 

 eggstockar, sasom aKänga tunna kroppar, tvenne af hvar- 

 dera, ofvanfore de Öfriga inelfvorna i buken. 



Flundrornas rörelse i vattnet är icke hastig. De sim» 

 ma snedt, under det kroppen hälles med sin undra plan i 

 sned ställning emot hafsbottnen , och visar samma v ^giga 

 böjningar som älens, da- fenorna- pä ryggen och vid gurn- 

 pen säsom styren undeihjelpa farten, och de öfriga fenor- 

 na rörelsen framat. De sakna simbiäsa, hvarmed andra fi- 

 skar ly fta sig frän djtipet tili vattenbrynet, hvarföre Muri« 

 drorna synas bestämda att mest vistas pä hafsbottnen och 

 der gründen är sandig, i hviiken de kanske äfven vid eb- 

 bens irdallande nedgräfva sig. De simma pä bottnen, van- 

 ligen i rät iinie, och göra härvid en fära i sanden, som 

 är synlig heia timmen efterät, om vattnet är sdHa. Här 

 finna de sin föda bland vattenkräken , waskcir, smä snäc- 

 Kor, räkor och kanske hskungar, men bli äfven i sin ord- 

 ning rof för räekor, som likasä hälla sig pä djnpet. Län- 

 gor sägas icke mindre vara deras hender, att icke nämna 

 den aliftätande förnämsta varelsen i den skapede naturen. 



Flunder-arrer nnnas r alTa verldshafverr, och vi räkna 

 anda tili 9, som träffas kling Syehska slränder. Den mer 

 och mindre helitmda omkretsen af deras kropp , jemte lä« 

 get af ögonen, ge man tvifvel anledning tili bästa ineio- 

 den att äiskiJja dem-. 



Ibland dem som hnfva ögonen tili Roger, hör Drag- 

 skäcldan , hviiken nägot säüsyntare än Hera andra, fiskas 

 stund orn pä vära kusier, sä väl mot Östersjön som Norr- 

 sjön belägne. Hon förekommer emellan 5-7 tum i läng- 

 den, men uppnär nägon gang en half aln, och ar mer 

 eggturmig i omkretsen än cirkelrund. Hufvudet efter van- 

 ligheten litet, har en mindre vidgad mun , hvars nästan 

 lika Jänga käkar äro besatte med korta, täta och hvassa 



