EID ER« GAS 



pä sparen, frän näbbets större eller mindre kullrighet, el- 

 ler blott Kröppens storlek, eller frän vistelseorten i in- 

 sjöar eller i hafvet, föreslagit delning af Andslägtet i Hera. 

 Man trodde sig se slägtskillnad emellan Gass (Anseres) 

 och Ankor (Änates). Men v. Idnnds skarpsyntare snille 

 förenade dem und er ett gemensamt, (Anas), och hvilken 

 har icke sedan funnit det rätt och billigt ., som länar upp- 

 märksamheten ät Eider fägeln? 



Denna y som med en resligare ställning närmar sig mer 

 tili Gassen än tili Ankorna , är liksom mrdtemeilan begge, 

 en fot, to tum i längden , och ungefär af lika storiek som 

 den Turkiska Ankan (A. moschata). Honan är iikväl nä- 

 got mindre än hanen. Hufvudet pä sidorna sammantryckt, 

 är i nacken Hatare likasom halsen baktiil. Näfvet halft 

 cylindriskt eller snarare kägelformigt , vid roten nästan 

 trekantigt, synes vid sidan af de eggrunda , öppna näsbor- 

 rarne nägot hopkramadt, och den öfre käken i ändan tili» 

 ökt med en trubbig och nagellik spets som böjer sig öf- 

 ver den undra käken , äfvensom den frän näbbens rot tili 

 spetsen löpande kanten. — Öfre näbben betäckes med en 

 jnjuk blekgrön hud (Gera) , klufven bakom näsborrarne 

 genom den frän pannan nedstigande spetsen i tvenne pä 

 tveren rynkade delar, hvilka med trnbbiga ändar sluta sig 

 en tum frän ögonen pä hvar sida, der ocksä tvä, ända tili 

 näsborrarne gäende, vinkellika bugter danas af de mellan 

 näfvets kauf och den nämde huden löpande fjädrar. Den 

 nageliika hvitgula näbbspetsen undantagen, äger det öfra 

 näfvet omkring 5o fiata, spetsiga och af kantens hud mest 

 betäckta tänder, som äfven finnas i den ündre, flalare 

 käken, men pä tveren nära kanten sittailde. Tungan köt. 

 tig, afläng och afsmalnande fastän trubbig, har ocksä lik- 

 som tandlika utskott i brädden , ätskilda med fina här. 

 Spetsen är broskaktig, och bakdelen eller röten besatt med 

 värtor och mjuka taggar nära svalget. Ögonen ha sin 

 plats vid sidorna nära hjessen. Kröppens skapnad är lika 

 med Gäsens. Vingirne besrä af 26 vingpermor, af hvilka 

 de yttre 10 äro spetsigare och längre, men smäningorn af- 

 tagande iikt de följande 10, mera breda och trubbig« 

 utom den sista, som är hvass pä samma sätt som de 6 in- 

 re, hvilka böja sig vekt tdlbaka nedhangande öfver de yt- 

 tre da vingen hvilar. Sijerten rundar sig och utgöres af 

 14 spetsiga pennor. De korta benen sitta myeket tilibaka 

 med nakna knän, gulgröna älven som de 4 tärna hviika 

 förenas sinsemellan med en blyfärgad siralmd. 



