n:0 22 



VANLIG SILL. 



CLUPEA Harengus. Pä F. Silli. Pä Fr. Harting; PI 

 Eng. Herring. Pä T. Heering. Pä H. Haring. Pä D. 



Pä Grönl. Kapiselik. 



Hufvuäet är litet med en framstaflnde undre 

 käk. Kröppen süfverfärgad utan fläckar. Fe- 

 noma äro grä, och den vxd gumpen har 17 

 strälar. 



Tainn. Syst. nat. ed. Gmel. i. 5. p. 1402. Gl. 4 Pisces. Ord. A- Abdo- 

 minales. — Faun. Suec. p. 357- — Pietz. Faun. p. 552. — Pennant Br, 

 Zool. 3. 294. t. 68. f. 161. — Bloch. Fisch. Deutschi. 1. s. x86. t. 29. f. 

 I. — Pontoppid. Naturh. v. Norw. 2. s. 270. -— Anderson Nachr. von Is- 

 land. — . Horrebow von Island. — Fabric. Reise nach Norweg. — Tran- 

 grums-Acfen. Stockh. 1784. 



Afart: Clupea Harengas Membras. Ströming. 



Sä länge menniskan ägde füll tillgäng pä sädana frukter 

 som naturen af sig sjelf alstrade under de blida luftstre- 

 ken, hade hon icke af nöden att dela mjölken med de 

 späda djuren eller röfva eggen frän fäglarna, ännu rnindre 

 mörda dern. Men utan tvifvel har folkhopens ökade antal 

 inom trängre gränscr föranledt den sedermera glupskast© 

 af alla rofdjur, att tili sitt eget lifs underhäll väldföra de 

 oskyldigaste djurens. Man böd väl tili att öka förrädet ge- 

 nom jordens odling och boskaps skötseJ, men äfven det 

 Lief omsider otillräckligt; man uppsökte fiskarna i hafvets 

 afgrund för att ocksä begagna dem, och här träifades ett 

 vistlms som aldrig tömmes, som närer menniskan ända i 

 de kli malen der ingen säd eller knappt brukbara vexter 

 trifvas, och mänga tusende ha nu gjort det tili sitt yrke 

 alt plundra det väta eiementet pä millioner af dess invä« 

 nare allt ifrän Rakan och Hvassbuken, intill jätten bland 

 hafsdjuren, Hvalarne. Af alla har dock ingen fisk biifvit 

 ett vigtigare förernäl än Sillen, ett alster af naturen , hvars 

 användande bestämt länders öden. Kaffebönan, teet, spe- 

 cerierne, den masken som spinner silket/ ha haft mindre 

 inflytande pä nationers rikedom an Sillen i Atlantiska O- 

 ceanen. Öfverflödet och nycken begära de förra, behofvet 

 den sednare. 



Sillen hör tili de sä kallade Biikfiskarne (Abdomina- 

 les) hvilkas bukjenor ntta bakom brostfenorna eller emellaii 

 dem och gumpfenan), och tiliegnas säsom slägtmärke : ett 



