YANLIC SILI» 



n 



utgäende frän Polar-trakterna , jagad af HValar och Hafs» 

 djur, först deiade sig i 2 flyglar, ät öster och vester, och 

 dessa äter i 2 led (kolonner), som an vidare fördeltes 

 tili alia de kaster der den tidtals visar sig, samt alt den 

 omsider ofrigt blifne niängden samlades i Mordsjön och 

 skyndade tilibaka under den hyperboriska is-skorpan. 



Mcn om vi följa naturen pä sparen , sä förfalla alla 

 dessa gissningar, ty Silien kan icke pä sä kort tid som i- 

 frän vären tili hosten täga en vag af Hera iooo:de mil , 

 dä det är säkert alt en iisk inom dygnet i sött vatien icke 

 hinner öfver en half mil, ännu mmdre Silien i det salta , 

 der den har alt kämpa mot stormar och vägorna (Bloch). 

 Man träffar densamma heia äret igenom, fastän talrikare 

 inemot lektideraa, och skulle den härkomma frän Norr- 

 polen, hvarföre soker da Strömmingen sin tillflykt i Bai- 

 tiska hafvet, och den större arten eller Silien i Nordsjön? 

 Om äfven hvalfiskar päskyndade den tillärnade resan, sä 

 borde silien ofta drifvas mycket längre än som sker, 

 och den är alltid utsatt för samrna fara vid ätertäger. Lik- 

 som andra fiskslag lemnar ocksä Silien sin egentliga vistel- 

 se-ort pä djupet af ofvannämde trakter al hafsrymden , dä 

 lektiden nalkas t. e. för Strömmingen i Östersjön , när isen 

 . uppbryter om vären ända tili midsomrnaren , dä Silien 

 börjar i Oceanen, och under det anländer tili öarne och 

 fasta landet af Europa och Amerika, äfvensom tili nordli- 

 ga stränderna af Asien. Nu söker den beqvämare stallen , 

 hvilka , skären närmare, ha ol'ta en ojemn och icke sällan 

 stenbunden botten. Här samias de i otaliga skaror eller 

 stim, i hvilka man upptäcker ailmänt Hera hanar än 

 honor. Här skudda de buken mot stenarne, vända sig pä 

 sidorna, insupa vattnet med öppen mun och gifva det ä- 

 ter ifrän sig under häftiga röreiser med fenorna. Vattnet 

 grumias af den i stor mängd uttömda sädesvätskan, under 

 det en vidrig änga sprides frän fiskarne, som genom träng- 

 seln afnöta en myckenhet fjäll , hvilka, uppsimmande pä 

 vattenytan, ge fiskare en säker anledning att der utiägga 

 deras nät. Vid antägandet visar Silien ett shgs ordning, 

 dä de största och starkaste synas främst. Likväl ser man 

 ocksä andra fiskar göra detsamma, säsom Laxen, Sarfven, 

 Siken m. fl ; en egenskap äfven anmärkt utom fiskriket, 

 bland flyttfäglar, vissa mössarter och bland sjelfva insekt- 

 larverne. 



Som fisk i allmänhet leker ärligen 5 ganger, hvilket 

 rättar sig mereadeis efter äldern, och lektiden för en och 



