5o NÖTSKRIKX» 



t. ex, skatorna, men hon synes mindre misstrogen och 

 listig an dessa, som hon dock öfvergär i djerfhet. Hon är 

 af naturen näsvis , bäftig, orolig och ondsint, hvilket i syn- 

 nerhet märkes da hon inspärras säsom i buren, der hon 

 icke ailenast snart förderfvar sitt vackra utseende, utan 

 ock under sin ostyrighet ofta stryper sig. 



Ickedessmindre blir Nötskrikan latt hemtam , men bör 

 helst som unge uppfostras, da hon väner sig vid all t slags 

 föda. Hennes vackra fjädrar ha äfven gifvit henne värde 

 hos de moderna Grekerna, af hvilka Sonnini sett henne 

 hyllas, änskönt hon icke spar deras oliver och andra frukt- 

 träd, och i Holland förekommer hon icke sallan säsom 

 fange i bur. Troligen bidrar ock tili detta tycke för hen- 

 ne en särskilt förmäga att, i följe af en böjiigare strupe, 

 härma allt slags läte ända tili trumslag, och att äfven lära 

 tala. Det vanliga skriket är för öfrigt icke mer behagligt, 

 an da hon efterapar Jjudet af fäglar som icke sjunga bat. 

 tre an Tornfalken och Uglan. Ännu mer genomträngande 

 är det skrik som yttras vid äsynen af en räf, hundar eller 

 uglor, hvilka Nötskrikorna , fJera förenade, genom deras 

 fördubblade skrän söka att förvilla eller forjaga. Haftigast 

 röjes detta da man ofredar ungarne i boet, hvarpä ett an- 

 nat ordspräk grundar sig : «Kieto coumo im gai pres (Han 

 skriker, som en fängad Nötskrika). Ljudet har nägon likhet 

 med skatans, men är häftigare, längre och hesare. I viid- 

 marken ser man fä och merendels endast tvenne tillsam« 

 man. De antaga mängfaldiga stäliningar, uppresa ofta de 

 mjuka fjädrarne, sätta stjerten i höjden, utsträcka hufvu- 

 det framför och nedät, och da man nalkas dem, flyga dö 

 skrikande, ehuru icke längt bort, tili ett annat stalle. 



Som skrikorna ibland annan föda icke försmä Hera 

 slags yrfän, fjarilar och skalbaggar, ofta ledsamma gä'ster 

 för landtbrukaren, torde de betala den förmän de njuta 

 af Eken och Hasselbusken. I somliga länder, säscm i Grek- 

 land, Spanien och Frankrike bli de ock sjelfva förtärda se- 

 dan man förvällt och stekt dem, och sägas likna gas i 

 smaken; kanske äro de der fetare an här, hvarest ord- 

 spräksvis mycken magerhet jemföres med skrikans. Fä- 

 gelns snälhet narrar honom lätt i de snaror som för andra 

 t. ex. kramsfäglar, sättas. Man har ocksä uppfunnit i Tysk- 

 land ett eget fange eller de sä kallade Eichelkerhütten, 

 som är en under ett ensamt träd upprest riskoja, öfver 



