/ 



n:o 28. 

 HVASSBUK. 



CLUPEA Sprattüs. Knifströmming, Pä F. WasspuukL 

 Pä Fr. Sardine. Pä E. Sprat. Pä T. Breitling. Pä H. 

 Sardina Sprot. Pä D. Hvas- Süd. Pä INJ. Briding. 



Den nedre Kaken är längre, och Buken ganska 

 hvass. Byggfenan har 10 sträiar och Anal- 

 jen an ig. 



Z,//m. Syst. Nat. ed. Gmel. 1. 3. p. 1403. n. 2. Cl. 4« Pisces. Ord. 

 Abdominales. — Faun. Suec. n. 3') 8- — Pietz. Faun. Saec. p. 353. — Ar- 

 te d. Icthyol. Gen. Pisc. 7. Syn. 17. sp. 33. — Bloch Fisch. Deutschi. 1. s. 

 206, t. 29. F. 2. — Pennant Britt. Zool. 5. p. 346- — Bomare Dict. 10. p. 

 245. — Oecon. Dict. I. s. 113. — Gissler i K. V. Akcd. Hand!. 1748. s. 

 log. — Estenbergs Diss. de Piscatura in Oceano Boreali; Lund, 1750. — > 

 Enholtns Disp. ora Ostgöta Skäreboars öiliga fiskesätt i Ostersjön. Abo 1753. 



r> 



-1— Jenne fiskart, alhnän sä väl i Ostersjön som i Vester- 

 hafvet, röjer sin slägtskap med Sillen genom ett lika för- 

 häilande i skapnad af huf'vudet, kroppen, murinen, käf- 

 tarne, ögonen, tungan, gällocken och gälhirinan,, samt 

 ryggen och fjällen. Uiom det skiljaktiga antalet af sträiar 

 i fiskens fenor, neml. i3 i de pä ryggen, 17 i bröstfenor- 

 na , 7 — 8 i dem som sitta pä buken och 19 i gumpfenan, 

 är undre delen utmärkt hvass, hvilket der härrör af fjäl- 

 lens olika form, hvassare eiler trekantiga hos denna, och 

 mer trubbiga och nästan fyrhorniga hos den förra. Nägon 

 roünad synes äfven pä gällocken. Ryggknotorna utgöra en- 

 dast 48 (pä Sillen endast 56 — 57), och heia fiskens längd 

 vanligt emellan 3 — 4 lum * 



Hvassbukens öfverensstämmelse med Strömmingen, som 

 vi förut hafva anmärkt vara biott tili storleken, icke tili 

 arten, skild ifrän Sillen, föranläter oss, att under lika ti- 

 tel förena begge, för att tili vidare fullkomnande af Sillens 

 historia anföra det märkvärdiga 0111 ett fiske, som icke 

 bör anses ibland de minst fördelaktiga näringsfäng i ett 

 torftigt land. 



De som göra fiskfängsten tili deras yrke , räkna Here 

 artförändringar af hvad de i alimänbet benämna Ströra- 

 ming, och sädane äro : 



I. Vär-strömming , Is-strömming , nästan af Sillens storlek, 

 Jet, med lös mjölke eller rom och stora ryggben. 

 Den trälTas mest i fjärdarne. 



