24 



II VASSBUK 



2. Höst-sirömming, Lik den förra, inen fäs om hosten, 



mycket fet, med bredare rygg än vanligt ocii pä hvil- 

 ken skinnet är bläakiigt. Firmes endast med mjölke. 



3. Skot-Mromming. Mindre och magrare, grä och füll af 



mjölke eller rom. Den är merendels jemnstor, och 

 häller sig blott pä djupet, utgrund elier vid sjelfva 

 hafssiränderna. 



4. Not-strömming. Losare men fetare och smärre än den 



sistnämde ; har siörre hufvud, hvassare buk, Uten 

 mjölke och srnä rom. ix oftast gall och ojemn. Före- 

 kommer i vikar och elfmynningar, och fäs biott med 

 not, äfven som 



5. Knif-strömming , eller som yättare kallas Hvassbiik. När 



derma blir syriiig om sommaien, är det öfriga fisket 

 mindre betydande. 



6. Rödjnage strömming* en verklig afart af den sista , stac- 



kig och mycket fet med rödgult späck, rödgui rom 

 och mjölke inom den tunna huden pä mage«, som ge- 

 nast efter fängsten brister da fettman mtränger, och 

 duger derföre icke sur eller härd tiltverkad. Framkom- 

 mer sent pä sommaren, da notfisket redan upphört. *). 

 Pä de orter der Strörnmingsfisket i synnerhet idkas, 

 säsom i Norrbotten , Roslager och Vikboiands skären , äro 

 desse förändringar bekante. De häl'la sig inest efter största 

 djupet. Der iänggrundare vatten är, säsom närmare landet, 

 blir strömmingen smärre och fisket deraf mindre. Dess 

 samlingsställt n , vanligen kailade sättningar * k ) , äro ej ail- 

 tid desarn ma. De vanligasie äro iikväi vid ntgrund i hafvet 

 pä jemn betten efter stränder som emoltagas af utdjupet, 

 icke för tverdjo pa utanpä jemdrägtigt (medelrnättigg ujup ; 

 äfvensä vid bugter, uddar samt pä grundsträckningar i 

 djupa fjerdar, fr an 4 — 20 famnar, säilan deröfver. 



*) Sill, som endast i storleken skil]*es frän Vir- och Höstströmming., 

 kan stundom fäs i Osteisjön pä grund i nngon fjärd för öppen hafs- 

 sjö , äfveu om sommaren der Notströmniing söker !and.. Vid Nuidma- 

 3iug och Oregrund visar den sig, fast aldrig i mängd och säilan nä- 

 gon med rom, blott mjölke, och synes derföre irke här alsiras ocfi 

 i'örökas , eller pä lika särt som i Vestersjön hafva sin vissa gang, 

 lopp, tider och anmlingsstallen. Visst är,att Sill och Strömming, eliu- 

 Tu üll arten (species) fullkomligt desamma, hvardera likväl särskilt 

 fortplanfas. 



**) Vid denna beskrifnmg har man ansett rättast att begagna alla de 

 vid Strörnmingsfisket öfliga termer och talesätr, oaktadt de i alimioK 

 tal eljest icke förekomma. 



