n:o 32. 



SIDENSVAMS. 



AMPELIS Garrulus. Snötuppa. Pä F. Rö'to. Pä Fr. 

 Jaseur de Boheme. Pä E. Bohemian- Waxen- Chatterer. 

 Pä T. Seidenschwantz , Zinzirelle, Wipstertz, Schneevogel, 

 Schneelesohke, ('Böhm. Brkoslaw). It. Becco Frisone, 

 Uccello de Nuovo Mondo, 



Är gräbrun med svart haka och rödaktig tofs i 

 nacken. De inre vingpennorna äro hvarde- 

 ra med en röd styf spets i ändan försedda, 

 Stjertjjädrarne äro svarta och ytterst i än- 

 darne gula, 



Linn. Syst. nat. ed. Gmcl i. 2. p. 838- — Cl. 2. Ates. Ord. 6. Pas- 

 seres. — EJusd. Faun. St. ed. 1. u. 179. — Ed. 2. p. «8. (Lanius Garrulus). 

 — Retz. Faun. Svec. n. 208. (Ampelis). — Aldrovand. Orn. 1. p. 796. 

 (Garrulus Bohemicus). — Frisch, av. t. 3a. f. 1. — Act. Angl. 15 1165. 

 t. x. f. 9. — Briss. Orn. x. p. a5o. (Bombycilla bohemica). — Buff. Av. 3. 

 p. 429. t. 26. — Pcnnant. Brie. Zool. 1. p. 3i4. t. 48- Arct. Zool. 2. p. 

 546. — Latkam Ind. x. p. 363- — Catesby Carol. 1. t. 46. (Ampelis gar- 

 rulus jfi). 



F\stän naturen i anseende tili brokighet och lysande 

 fjädrar tilldelat i allmänhet Indiernes fäglar företrädet 

 för dem som bebo de teropererade luftstreken samt polar- 

 regionerne, sä finnes likväl en och annan ibland de sed- 

 nare som, prydd med en grannare yta, fäster den bland 

 tusentals naturalster irrande blicken. I Ampelis - slägtet, 

 sä utmärkt skönt genom den Guianska Pompadoran, ge- 

 nom Cotinga och Averano frän Brasilien samt Qvereira 

 och Qvirapanga frän Cayenne, alla arter af de mest för- 

 bländande färger, äger ocksä, Afrika undantagen, den 

 gamla verlden gemensamt med den nya ? vär bekanta Si- 

 densvans. Slägtmärket bestär i en rak kullrig näbh y 

 hvars b'fre käk är Utet längre, nägot böjd och pä begge 

 sidor urnupen. Näsborrarne äro der j ernte tackte med styf' 

 va här, och tungan hvass, broskaktig och tväklufven. 

 Länge syntes man liksom oviss om fägelns plats bland de 

 naturliga ordningarne. Kanske grundade sig denna villfa- 

 relse i det gamla tillnamnet (Garrula) af Skatan, Ällonskri- 

 kan eller Bläkräkan. Man forde Sidensvansen tillika med 

 cn högröd slägting frän Södra Amerika (Ampelis carnifex), 

 tili Yarfäglarne (Lanius); men vid betraktande af Trasterne 



