*EKL- MUSSL A. 



dess skapande organ. Detta är den förut sä kallade GoV- 

 delri> pä livars irärnre de! tvenne öppningar eller Iiäl Att- 

 ilas den ena tili vattnets och 1 öd ans mpttagande och tie- 

 nar för mun- och lüftstrupe; den andra för att uttörama 

 orenligheten, och «varar emot anus. Fyra gäl-lungor af egen 

 art, ligga under gördeln och betäcka djuret nästan allde- 

 les, under det de breda sig parvis öfver dess rygg ? hinn- 

 aktiga och tunna, sammansatta af transversela, rörlika kärl , 

 hvilka tätt förenas jercite hvarandra liksom orgpipor. Sjelf- 

 va kroppen är hoptryckt, nästan oval och fästad vid skalet 

 af musslan geriom trinda muskler, som ocksä hälla skalen 

 tillhopa och slutna, men i man som djuret och snäckan 

 lörstoras, ändra deras läge. Bredvid en af dessa har munn- 

 ©ppningen sin plats emelian gäl-Iungorna. Nägra Skantiga 

 flikar sitta omkring densamma framtill pä gördeln, hvilka, 

 genom den rörelse de göra mot vattnet, befordra det tili 

 magen. Stundom förlänges derma munöppning liksom i ett 

 dubbelt rör, som äger förmäga att utvidga och hopdraga 

 sig. Dess bakersta öppning synes minst, och är uttörnnings- 

 redskapet; deremot den större insuger jemte vattnet de 

 för djurets uppehälle nödvändiga födämnen. Pä undra si- 

 dan af kroppen ses foten, en stor muskel eller muskulöst 

 bihang, som utskjutes eller indrages i musslan elter dju- 

 rets vilja, och tjenar dels kanhända som ett känslo-organ , 

 dels att dermed hjelpa sig fort pä den sandiga sjobotten 

 eller att nedborra sig i dyn. Den enklaste fot af alla är 

 den som tillhör Perl Musslan och hennes närmaste slägtin- 

 gar. Vi fä strax nämna den. 



Men bade fot och det förlängda mun rör et saknas all- 

 deles hos de skaldjur, som genast frän början sitta orör- 

 liga pä stallet. En och samma öppning passar för mun och 

 anus, och alla deras rörelser bestä blott deri ; att öppna 

 skalen och att sluta dem. 



Mussledjuren vidhänga deras skal med en, tvä eller 

 flera muskler, hvilka genom sina fästen lemna intryck pä 

 skalens insida. Vid forskningen af dessa naturens alster 

 bör ätsküSfädeff «saf sädana marken icke uraktlätas. 



Till öppnande af skalen bidrager egentligen Hängslan 

 (Cardo) eller den delen af musslans kant, hvarest skalen 

 förenas, och som liknar gängjernet pä ett lock, samt ut- 

 göres deis a| Länder, dels af en bruskaktig hinna eller af 



