PERIi-MUSSLA.. 



47 



Antalet af perlor i en bordig mussla kan icke säkert 

 beslämmas. Merendels finnes en, högst tvä; man har lik- 

 väi stundoQi funnit Hera. I storlek och form är mycken 

 ätskillnad, frän ganska smä tili en sockerärts, hvilket är 

 säiJsammare ; och ja rundare perian är^ ju fullkomligare ; 

 men ofta är hon oregdbunden, päronlik, kantig eller platt 

 pä ena sidan, i följe hvaraf värdet minskas liksom när 

 rätta färgen felar. En vacker perla mäste, utom sin rund- 

 het, äga ett skönt vatten och riktig fluss, d. ä. vara ut- 

 märkt hvit och glänsande, samt tili hälften genornskinlig 

 som alun *). Men fä äro sädana. Ofta finnas hvita, men 

 utan lustre, andra ha denna, men färgen i stallet för hvit 

 är guiaktig eller brun. Man har emedJertid trafrat Euro» 

 peiska perlor som icke mycket efiergifvit Orientaliska i 

 skönhet och värde. Tavernier , en stor juvelkännare pä sin 

 tid, försäkrade, att nägra utvalda Bäyerska perlor som 

 han sett, künde skattas tili iooo gylden stycket. Elsterflo« 

 dens perlor äro allmänt bekanta för sin form och glänsan- 

 de utseende; och lika sä berömda för hvithet och siifver- 

 glans ha de varit, som man fiskat i Christiansands Stift i 

 Norrige. 1 Wales i England ha funnits perlor af stört vär- 

 de. En Sir Richard Wynne skänkte K. Carl Iiis Drottning 

 en i Gvvydir-flo den tagen perla som, efter sägen, är in- 

 fattad i den Kongliga kronan. Det pästäs **) att Julius 



Riket befintliga Perlfiskerler efter den dagen tili regala, hvarvid In- 

 spektoren Upsynes eller Ombudsmaii skulle konstitueras , hvilka bor- 

 de meddela undervisningar öfver handteringen af denna fängst. 

 Fiälset borde äfven först tili salu hembjuda Konungen sina uppfäng- 

 na perlor, om de dem ät andra tankte förhandla , och enligt 4 §, 

 skulle ingen mot vite for äverkan, olofvandes , fä löpa i annors a'gor 

 eller strömmar och der glöta efter perlor. En sednare Förordning af 

 d. 22 Dec. 1694 rörde egentligen samma fiskeiier i Est- Lif- och Inger- 

 manland, som ännu strängare tiilade Kronan exklusif ägande t&tt af 

 dem, samt utsatte , jemte godsets konfiskation , vite för oloflig han- 

 del tili 100 R:d. fersta gangen, 200 den andra och dubbelt den 5d}e, 

 eller i brist af böter, kroppstraff. Huru försvarligt visse sä kallade 

 Peil-Inspektorer vardade derma Rikets afkastning, anför Gissler, da 

 han säger, atten viss Bergström 1741 och 1742 upprensade flera elfver i 

 Medelpad, genom dera* fördämmande, och att Inspektoren med sitt 

 manskap uppöste alla skalen pä landet, sä attdelägo lasstals tiHsaöi- 

 mans, hvarigenom musslorna tili större deleu utrotades. 



*) Hos Plinius kallas dessa exaluminati Uniones , om hvilka ban säger: 

 dos omnis in candore , magnitudine , orbe , levore, pondere. Hist. 

 nat. üb. 9. c. o$. 00. 



*} Britanniam petisse spe margaritarnm quarum amplitudinem conferentem , 

 mterdum sua manu exegisse pondus. Sueton. Jul. Cses. 47. Pennant 

 tror att Cesar varit bedragen genom ryktet om de sä kallade tnme- 



