PERL- MUS STjA« 



bäda tillsammans. Detta föreningsband, som i form och 

 ställning f'örhäller sig pa olika satt hos särskilta slägter, 

 är spänstigt medan djuret lefver, men lemnar skalen öpp- 

 nade efter lifsslutet. 



Hjertat är beläget nära ryggen, och en stor lefver 

 omoer magen äfven som större delen af näringskanalerne. 

 Gallan mottages af magen genom mänga smärre öppnin- 

 gar eller porer. Hjernan tillskapas af 2 nerfknölar hvilka, 

 förenade sins emellan genom 2 länga nerfsträngar , ge upp- 

 hof ät alla de öfriga nerverna i kreppen. Hvarken syn, 

 hörsei eller lukt kan tillegnas dessa hufvudlösa varelser, 

 som, kanske de flesta, i egenskap af sin natur säsom tvä- 

 könade (hermafroditer), fortplant as utan parning, och 

 mänga af dem föda lefvande ungar, hvarvid det är lika 

 förunderligt som ensamt tillhörande denna ordning bland 

 djuren, att deras Inngorgan tjenar til lika som lifmoder. 

 Poupart säg det för mer än 100 är sedan. Likväl har detta 

 sä väl som snäckdjurens anatomi i alimänhet varit hlet 

 kändt, men ändteligen i vära dagar en Cuvier forbehällit 

 att sprida ijus i en sä betydande de! af djurens historia. 



Sedan man smäningom under loppet af fortsatte forsk- 

 ningar trott billigt att lörmera antalet af mnsslornas släg- 

 ten, liksom de bland snäckorna, i följe af iitmärkta ytlre 

 kännetecken x var nödigt att uppfinna metoder tili lättande 

 för kännedomen af %n snart sagdt gränslös mängd af dy li- 

 ka föremäl. Ibland andra har man valt ett indeiningssätt 

 af skalen antingen i omkretsen lika stora (Conchce bivalves 

 aequivalves) elier tvertom (inasquivalves). Och dä man säg 

 hänglan eller ledgängen deis Landlös, dels med färre eller 

 Hera tänder lörsedd, erböd sig detta som passande un« 

 derdelrungar. 



Den mussla som gifvit ois anledning tili föregäende 

 anmärkningar, är alldeles ibland de likskaliga. v. Linnk 

 kallade dess slägte Mya, men gaf det kännetecken, som 

 icke med skäl kunna tillegnas äfven aila de, ehuru fä, ar- 

 ter deraf som han kände *). Det hör icke hit att nu üt- 



*) Kanneterknet rar: Testa altera extremitate hians; deute cardinali 

 crasso solido p<Uulo aon in.serto sed tantum inrrubante testse opposi- 

 tas. Af den i nägondera elW begge ändarne gapande musslan, kalla 

 Ty.sk arne sädane: Klaff muscheln , Fransmännen : Coquillages beantes, 

 och i.ngländarne: Gapers. Mya arenaria och truncata rärtvisa i 

 «lltnamner och karakterea ; me« som M margaritifera och pict-orum 



