53 



De to følgende Slægter henføres i Almindelighed til de 

 buskede Laver, men Modsætningen imellem begge Flader, 

 Frugternes ensidige Stilling (hos de danske Arter paa Over- 

 fladen) og de grønne Cellers i Reglen ensidige Lejring, synes 

 bestemt nok at anvise dem deres Plads blandt de blad- 

 agtige. 



CETRARIA ACEL 



Løvets Underflade konvex eller plan. Frugter skjævtsiddende 

 i Enden af Løvet. 



Sporerne ere smaa, ellipsoidiske, 1 -rummede, lyse. Sæd- 

 husene sidde ofte paa sorte Haar i Randen af Løvet; de 

 indeslutte Spermatier af forskjellig Form. 



A. Løv næsten opret, bruskagtig stivt, fliget, 

 rendet paa Overfladen (Cetraria Mas s al.). 



1. C. ISLANDICA (L.). Løv brunt, randhaaret. 

 Nyl. Scand. 79; Th. Fr. Arct. 35; Fl. Dan. T. 155. 



Løvet er glat og jævnt, lyst eller mørkt brunt, ved 

 Grunden i Reglen rødligt; Randene voxe enkelte Steder 

 sammen; paa den konvexe Side (Underfladen) lindes ofte 

 hvide fordybede Punkter, idet Barklaget paa disse Steder 

 mangler. De grønne Celler ligge nogenlunde jævnt fordelte 

 paa begge Sider. Frugterne (ikke fundne hos os) ere af 

 samme Farve som Løvet. Hos os findes ikke den store 

 bredbladede Form (f. platyna Ach.), derimod undertiden en 

 finere, kruset-haaret (f. crispa Ach.). 



Paa Jord. Almindelig i Heder paa Halvøen. Flere 

 Steder paa Bornholm (Liebmanns Herb.); i Sjælland mellem 

 Kjøbenhavn og Kjøge (Lange), en Naaletræsplantage S. for 

 Kjøge (R.). 



2. C. NIVALIS (L,). Løv gulaytig hvidgrønt med sid- 

 dende Sædhuse. 



Th. Fr. Arct. 37; Fl. Dan. T. 1540; Platysma Nyl. Scand. 81. 



Løvet er mindre rendet end hos den foregaaende, fliget- 

 tandet, grubet- rynket, ved Grunden brunligt. Frugterne 

 (ikke fundne hos os) ere gulagtigt kjødfarvede. 



5 



