76 



c. calcarea (L.). Frugterne ere sorte, men graa- 

 duggede. Overfladen er undertiden melet opløst og Frugterne 

 meget smaa (f. farinosa Floerke). 



**L. calcarea Nyl. Scand. 154; Aspic'lia Th. Fr. Arct. 131. 



d. lacustris (Wither.). Løvet er tyndt, temmelig 

 glat, blegt gulgraat (som det synes af Jernilte). Frugterne 

 ere smaa, gulbrunt rødlige. 



***L. lacustris Nyl. Scand. 155; Aspicilia Th. Fr. Arct. 136. 



b er meget almindelig paa Stengjærder og frit liggende 

 Stene; a sjeldnere; c i Bregentved Have paa Kalksten (B.), 

 omkring Ferslev i Jylland er den hyppig paa Granit (B.), 

 Formen farinosa paa Frerslev Kirkegaardsmur i Sjælland (B.); 

 d i Jylland paa Smaastene i Skræm Hede (Feilberg). 



ff Sporer store (0,040 — 0,080 mm. lange) ( Ochrolechia Mass.). 



13. L. PALLESCENS (L.J. Frugter store, lyse med 

 tyk Rand, ofte ujævne. 



a. tartarea (L.) med rødgraa nøgne Frugter. Det 

 hvidgraa Løv har Tilbøjelighed til at danne Papiller eller 

 Smaagrene og følger let Ujævnhederne i Underlaget, saa at 

 det overklæder Mosblade og de spidse Grene af Cladonier 

 og Cornicularia aculeata, hvorved det faaer et grenet- tornet 

 Udseende; Frugterne hos denne Varietet (var. frigida (L.)) 

 ere ofte i Randen avnet -haarede og lidt mindre end hos de 

 andre Former. Voxende paa Bark (L. pallescens Autt.) er 

 Løvet i Reglen ujævnt papilløst og ofte besat med forskjelligt 

 farvede Hobe af Knopkorn, men hos os kun sjelden med vel 

 udviklede store Frugter, hvis Rand ikke er avnet; de ere 

 undertiden noget duggede, saa at de nærme sig den anden 

 Underart. Spidsen af Papillerne farves i Reglen svagt rød- 

 lig af Klorkalk. 



L. tartarea Nyl. Scand. 157 cf. Nyl. Lich. Lapp. orient. 135; 

 Th. Fr. Arct.* 99. 



b. pare 11a (L.) med hvidgraat duggede Frugter af 



samme Farve som Løvet. Løvet er sprukket ujævnt uden 



Papiller og Knopkorn. Den forandres ikke med Klorkalk. 



L. parella Nyl. Scand. 156; L. pallescens @ parella Th. Fr. 

 Arct. 101. 



