36 



Løvet er trindt, udvendig blødt og mat, som oftest over 

 det hele tæt besat med skjøre grynede eller indskaarne 

 Skæl, i de øverste af hvilke Frugterne og Sædhusene dannes; 

 ved Grunden findes ofte Cephalodier af en anden Farve, 

 hvilke indeholde Grupper af mørkt blaagrønne Celler. Frug- 

 terne ere brune. Sporerne ere uregelmæssigt tenformede eller 

 cylindriske, ofte krumme, utydeligt 4-flerrummede, lyse. 



1. ST. PASCHALE (L.). Løvet stærkt busket -grenet, 

 bøjeligt. 



Løvet er indtil 2 — 3 Tommer højt, opret eller opstigende; 

 Grenene ere rødgraa, ofte graafiltede og altid besatte med 

 tykke Skæl. Frugternes Rand er undertiden oprindelig af 

 Løvets Farve, siden lidt blegere end det rødbrune eller 

 mørkbrune Sporelag. Arten deler sig i to Underarter: 



a. coralloides (Fr.). Med meget skjøre, udstaaende, 

 fingret grenede, blaagraa Skæl. Hovedgrenene ere nøgne, 

 flere udgaaende fra samme Punkt, saa at den i Reglen 

 danner buskede Tuer, som ere fast indvoxede i Stenene, 

 hvorpaa de sidde. 



St. coralloides Nyk Scand. 63; Th. Fr. Arct. 142. 

 Paa Granit, især i Revnerne. Temmelig sjelden, kraf- 

 tigst udviklet i Voldsted Hede ved Aalborg (B.) 



b. tomentosum (Fr.). Med grynede, lidt gulagtigt 

 graa Skæl. Grenene ere beklædte med tyk, svampet, aske- 

 graa eller rødligt graa Filt; dog træffes hyppigt alle mulige 

 Grader af tættere (Fl. Dan. T, 2571), tyndere eller næsten 

 ingen Beklædning, hvilken sidste Tilstand alle nyere For- 

 fattere forbeholde Navnet paschale. Grenene ere i Reglen 

 mere nedliggende end hos coralloides og sjelden flere sam- 

 lede ved Grunden. 



St. paschale et St. tomentosum Nyl. Scand. 64; Th. Fr. Arct. 

 143—44. 



Paa stenet og gruset Jord. Hist og her. 



Anm. Medens de fleste Forfattere, som overhovedet udtale 

 sig om Arternes Begrænsning, indrømme, at deres tom,entosum og 

 paschale staa hinanden saa nær, at de ikke altid kunne adskilles, 

 indrømmer alene Nylander om coralloides og paschale (Autt.): 

 »saepe confluere videntur«. 



