34 



Farve. Frugterne ere sidestillede eller næsten endestillede. 

 Sædhusene danne, især paa de trindere Grene, ofte frem- 

 staaende lyse eller mørke Vorter. 



R. scopulorum Nyl. Scand. 75; Th. Fr. Arct. 34; Fl. Dan. 

 T. 959. 



Paa Stene ved Stranden. Meget almindelig paa Granit- 

 klipper paa Bornholm, i de andre Provinser sjelden og uden 

 Frugter. Inde i Landet paa Malle Hede ved Løgstør (Th. 

 Jensen) og Bonderup ved Aalborg (B.). Former paa Træer ved 

 Hammershus (Grønlund) nærme sig overmaade meget til den. 



** Besatte med Hobe af Knopkorn. 



e. farinacea (L.). Med linieformede glatte Flige, som 

 i Randen have flade, melede, hvide Hobe af Knopkorn ; bærer 

 næsten aldrig Frugter. Ligner ellers calicaris. 



R. calicaris var. farinacea Nyl. Scand. 77; Th. Fr. Arct. 32. 



Paa Træer, sjeldnere paa Ved og Stene. Meget al- 

 mindelig; i største Mængde paa Buske og Træer i Halvøens 

 Hedeegne. 



f. pollinaria (Ach.). Med brede, bløde og tynde Flige; 

 de store, flade, melede, blygraa Hobe af Knopkorn sidde 

 oftest i Enden af Fligene, ligesom Frugterne. Den staaer 

 ellers i Udseende imellem fastigiata og farinacea. 



R. pollinaria Nyl. Scand. 78; Th. Fr. Arct. 33. 



Paa Træer og Ved, sjeldnere paa Stene. Hist og her. 



g. tinctoria (Schaer.). Med stive, i Enden grenede, 



ofte fingret delte Flige. De smaa, stærkt konvexe og grynede 



Hobe af Knopkorn sidde henimod Enden af Fligene, ligesom 



de sjelden forekommende Frugter. 



R. polymorpha Nyl. Scand. 76; Th. Fr. Arct, 33; Fl. Dan. 

 T. 2507, 2. 



De fleste til denne Underart henførte Former ligne fasti- 

 giata eller pollinaria, fra hvilke de mest adskille sig ved Knop- 

 kornene; andre meget forskjelligt udseende Former ligne scopu- 

 lorum, fra hvilken de skulde adskilles ved at være mattere og 

 mere grubede; dog maa de vistnok nærmere henføres til denne. 



