26 



Den voxer i tætte, 1-2 Linier høje, sortbrune Tuer, 

 som i Reglen bære talrige Frugter. Løvet er trindt-kantet. 

 Frugterne ere meget smaa (omtrent ^ Linie i Tværmaal), 

 af samme Farve som Løvet, eller med lysere Skive. 



Paa Stene i Strandkanten, hvor høje Bølger kunne naa 

 den, i samme Højde som Verr. maura. Paa Halvøen ved 

 Hirtsholm (Lyngb. Hydroph.) og Flensborg (Koerb. Syst.); 

 i Fyen paa Hindsholm (Lyngb. Hydroph.) og i Mængde paa 

 den sydøstlige Kyst (R.); i Sjælland ved Trekroner og Hel- 

 singør (Hornemanns Plantelære), Stigsnæs (B.); paa Falster 

 ved Tromleklint (R.). 



TR IB. 2. COLLEMEAE. 



Løv bladagtigt lappet eller smaaskællet , sjeldnere grynet 

 skorpeagtigt. 



De grønne Celler ere altid rent blaagrønne, ordnede i 

 bugtede Rækker, i hvilke der stundum findes en enkelt større 

 Celle. De voxe mest paa Jorden imellem Mos, sjeldnere paa 

 fugtige Stene, Mure eller Træstammer. 



COLLEMA HOFFM. 



Løv uden Barklag paa nogen af Siderne. 



Løvets Farve er i det Hele sortgrønlig, i fugtig Tilstand 

 olivengrøn og gelatinøst glinsende. Frugterne ere aabne, 

 rødbrune, omgivne af en Rand, dannet af Løvet (ligesom hos 

 Lecanoreae). Sporerne ere uregelmæssigt ellipsoidiske eller 

 noget tenformede, 4 — mangerummede, lyse. De smalt af- 

 lange Spermatier sidde i Reglen paa leddede Traade. 



A. Løv tyndt, hindeagtigt, i fugtig Tilstand ikke 

 uformeligt opsvulmet. Sporer bredt tenformede, i Reglen 

 kun med Tværskillevægge. 



I. C. FLACCIDUM (ACH.). Tværsnit af Løvet bliver 

 kun gulbrunt med Jod. 



Nyl. Scand. 29; Synechoblastus Th. Fr. Arct. 281. 



Løvet er stort, bølget -rynket, sortgrønt eller sortbrunt, 

 i fugtig Tilstand slattent; Overfladen er ofte grynet af smaa 

 Ujævnheder, som i fugtig Tilstand svulme op til Kugler, der 



