3 



Efter sin Tykkelse og Konsistens kan det bladede Løv 

 være hindeagtigt (membranaceus), læderagtigt (coriaceus), 

 bruskagtigt ( cartilagineus ), svampagtigt løst (spongiosus ) . 

 I tør Tilstand er Løvet i Reglen skjørt, i fugtig Tilstand 

 blødt og undertiden, navnlig hos mange Collemaceae, gele- 

 agtigt (gelatinosus). 1 fugtig Tilstand bliver Farven i Reglen 

 mere grønlig, da de indre Lag skinne igjennem; naar ikke 

 det modsatte udtrykkelig er bemærket, gjælde Farveangivelserne 

 altid om den tørre Tilstand. 



Løvets første Begyndelse er, som hos alle Sporeplanter, 

 de fine grenede Traade, hvormed Sporen spirer, Forkimen 

 ( ' protothallus ) , som ligner Svampenes mycelium floccosum, og 

 ofte ses smukt paa hvide Kiselstene som konferveagtige, sort- 

 grønne Traade, der straale ud til alle Sider. Faa enkelte 

 Steder af Forkimen danne sig Begyndelser til det egentlige 

 Løv, som efterhaanden voxe sammen. Forkimen forsvinder 

 som oftest under Plantens senere Liv, saa at den ikke, saa- 

 ledes som ældre Forfattere antoge, er identisk med det ofte 

 forekommende fine filtede Væv paa Løvets Underflade, hvilket 

 man undertiden har kaldet hypothallus. 



Det yderste Lag af Løvet, Barklaget (stratum corticale), 

 dannes hos de fleste Arter af flere Lag korte, tykvæggede 

 Celler, saa at det er betydeligt fastere end de indvendige 

 Dele af Løvet. Det mangler hos de fleste Collemaceer, samt 

 paa Underfladen af flere bladagtige Arter og af alle skorpe- 

 agtige, hos hvilke sidste det ogsaa ofte paa Overfladen kun 

 er meget svagt udviklet. Den største Del af Løvets Tykkelse 

 indtages af Marvlaget (stratum medullare), som næsten altid 

 bestaaer af smalt cylindriske, bugtede, i Reglen løst sammen- 

 filtrede Celler (Hyfer) med luftførende Mellemrum; kun hos 

 Collemaceerne (og af vore Arter Bacidia bryophaga) findes 

 ingen Mellemrum, da Cellevæggene ere geleagtigt opsvulmede. 

 Foruden disse to Lag findes de for Laverne ejendommelige 

 grønne Celler (gonidia) især paa Grænsen imellem Bark- 

 og Marvlaget, hvor de hos de højere Arter i Reglen danne 

 et temmelig samlet tredie Lag {stratum, gonimicum v. gonidiale), 



