41 



bemærke, at de i Forhold til de vegetative Blade forholde 

 sig ligesom hos P. nigrescens. Det nederste Led bliver til 

 Stilk og danner pericentrale Celler, det andet til selve Cy- 

 stokarpiet (Fig 46—47), det 3dje forbliver lille og udelt (?), 

 det 4de bærer den første Bladgren, som altid kommer til 

 højre, og fra denne Celle af forholder Bladet sig som et 

 vegetativt. Jeg har aldrig set nogen Bladgren udgaa fra 

 den 3dje Celle. 



Rhodomela subfusca (Woodw.) Ag. 

 har jeg kun ganske foreløbig undersøgt. Naar jeg alligevel 

 omtaler denne Plante her, er det fordi jeg hos den har fundet 

 et hos Florideerne vistnok hidtil ukjendt Forhold, nemlig 

 regelmæssig Antidromi af de sukcessive Skudgenerationers 

 Bladspiraler. Grenene af samme Orden have homodrome 

 Bladspiraler. Divergensen spiller, saa vidt jeg har set, ligesom 

 hos Polysiphonia violacea mellem */ 4 °g 'I 1 - Grenene frem- 

 komme ikke som Akselknopper, men staa paa Bladenes Plads 

 i Spiralen uden at forstyre denne. 



Efter i det foregaaende at have givet mere eller mindre 

 udførlige Beskrivelser af de enkelte Arter skal jeg til Slut- 

 ning tillade mig at sammenstille nogle af de gjorte Iagttagelser 

 til Belysning af nogle almindeligere Spørgsmaal. 



1. Celledelingerne 

 hos Florideerne ere i det hele ikke meget undersøgte skjønt de 

 synes at frembyde megen Interesse. Schmitz har i sit nyeste 

 Arbejde over Florideernes Befrugtning*) bestemtere formuleret 

 en gjennemgaaende Karakter for Celledelingerne hos Floride- 

 erne (exklusive Bangiaceerne), nemlig at Cellerne med Und- 

 tagelse af Topcellen (i videste Forstand) aldrig deles ved en 



*) Schmitz, Untersuchungen über die Befruchtung der Florideen. Sitz- 

 ungsber. d. Berliner Akademie. 1883, pag. 217. 



