255 



samme Art samlede paa ét Sted, selv om Notiserne hidrøre fra forskjellige 

 Lokaliteter. Paa nogle Undtagelser nær, der for største Delen findes anførte 

 hver paa sit Sted, har jeg troet det rigtigt kun at støtte mig til mine egne 

 Optegnelser, selv om disse vare nok saa ufuldstændige. De økonomiske 

 Oplysninger støtte sig til mundtlige Meddelelser fra vedkommende Haves 

 Direktør eller Inspektør. 



Genua. 



Den botaniske Have ligger umiddelbart ved Universitetet, i Via Balbi, 

 faa Hundrede Skridt fra Havnen. Den hører til de yngre botaniske Haver. 

 Det Universitet, hvortil den er knyttet, grundlagdes 1812, paa en Tid 

 altsaa, da Genua udgjorde en Del af Frankrig. Den ret storartede Uni- 

 versitetsbygning har oprindelig, i c. 200 Aar, været benyttet som Jesuiter- 

 kollegium; den er bygget i aaben Firkant; denne omslutter en flisebelagt 

 Gaard, hvorfra brede Stentrapper føre op til Etagerne. Ved at forhøre 

 om den botaniske Haves Beliggenhed blev jeg vist op til Universitetsbyg- 

 ningens øverste Etage. Efter at være steget 2—300 Trappetrin op staar 

 man i en lille Gaardsplads, hvorfra der er Indgang til Gartnerboligen samt 

 til den botaniske Forelæsningssal; en ny Trappe fører op til Havens Ind- 

 gang. Haven er anlagt i 5 — 6 Terrasser, forbundne ved stejle Trapper, 

 paa Skraaningen af den Klippe, hvortil Universitetsbygningen støtter sig. 

 Ten-asserne vende mod Sydost. Øverste Terrasse ligger ikke mindre end 

 60 m. over Vandspejlet i Havnen der nedenfor; Udsigten fra denne Ter- 

 rasse over Havnen og den maleriske, amfitheatralsk beliggende By er 

 storartet. Tilsammen indeholde Terrasserne næppe 1 Hectare (=14 Skp. 

 Land dansk). Øverste Terrasse er størst i Udstrækning; her findes Driv- 

 husene samt det meste af Arboretet. Haven frembyder ualmindelig Inter- 

 esse for en Nordbo; fornemmelig overraskes man ved det store Antal 

 Planter fra varmere Egne, der her trives fortræffeligt paa Friland. 



I klimatisk Henseende er Genua — som Eivieraen i det hele taget 

 — særdeles gunstigt beliggende for Plantekultur. Apeninernes anselige 

 Bjergrygge, der omgive Byen mod Nord, Øst og Vest, holde kolde Luft- 

 strømme borte; derimod ere sydlige Vinde hyppige, hvorfor Genua endog 

 er bekjendt for sin Blæst. Genuas Temperaturforhold stemme omtrent med 

 Nizzas, i hvilken By Aarets Middeltemperatur er c. 16 0 C, Sommerens c. 

 22 °, Vinterens c. 9 0 (Schouw). Efter Opgivelse af vort meteorologiske 

 Institut er Aarets Middeltemperatur i Genua 15. 9 °, Januar Maaneds 7. 8 °. 

 Det er en Sjældenhed, at Temperaturen i Genua synker under Frysepunktet; 

 den laveste Temperatur, der er iagttaget, er c. -t- 5 0 (Bädeker). Hvad 

 angaar Varmeforholdene, er Genua, trods sin nordlige Beliggenhed, stillet 

 næsten som Neapel. Ogsaa har Vegetationen i Genua — som ved Rivieraen 

 i det hele taget — omtrent det samme sydlandske Præg som ved Neapel. 

 I Henseende til Fugtighedsforholdene er Genua for saa vidt heldigere stillet 

 end Syditalien, som Nedslaget er omtrent dobbelt saa stort. Trods Aarets 

 ret betydelige Fugtighed er Rivieraens Vinter rig paa Solskin. 



Af Planter, der i vor botaniske Have dyrkes som tropiske, fandtes 

 her i Genua ikke faa, der dyrkedes paa Friland hele Aaret uden Dæk- 



