265 



en gammel, erfaren Botaniker, der holder stærkt paa de gamle Traditioner. 

 Det maa erindres, at to saa fremragende Systematikere som Yiviani og 

 Notaris have virket ved Haven i en længere Aarrække; i Universitetets 

 Forhal, ved Opgangen til den botaniske Have, har man rejst disse for- 

 tjenstfulde Mænds Marmorbyster. 



Ved Haven findes en mindre Samling (som jeg forøvrigt' intet kjen- 

 der til), hvorved er ansat en Assistent. Da Forholdene ere smaa, forener 

 Hr. Bucco de to Bestillinger, der ved de fleste andre italienske Haver 

 ere fordelte til 2 Functionærer, nemlig som Conservator (eller Inspektør) 

 ved Haven og som 1ste praktiske Gartner. Foruden Gartneren bestaar 

 hele Arbejdskraften af 4 — 5 Mand. De økonomiske Forhold ere mig ikke 

 bèkjendte i det enkelte, kun véd jeg, at Lønningerne i det hele taget ere 

 knappe (Pladsen som Direktør ved Haven hører til de mindste Embeder 

 af den Art i Italien), samt at der til Havens aarlige Drift kun anvendes 

 c. 4000 lire (1 lire == 1 franc — 72 Øre), der hovedsagelig gaa med 

 til Brændsel, Trykniüg af Katalog samt til Arbejdsfolkenes Lønning. 



Pisa. 



Indenfor den høje Stadsmur er omtrent en Trediedel af Rummet op- 

 taget af Haver; blandt disse findes den botaniske Have. Denne ligger 

 ved Siden af det naturhistoriske Museum, derimod fjærnet fra Univer- 

 sitetet; den er indeklemt mellem Via St. Maria og Via dell' Ospedale, 

 to Gader, der føre fra Lung- Arno ned til Domkirkepladsen og det skæve Taarn. 



Ved Universitetet, der er grundlagt i det 12te A århundrede og blandt 

 sine Lærere kan nævne Mænd som Galilei og Cesalpin, oprettedes 1544 

 en lille botanisk Have; denne udvidedes kort Tid efter af Cesalpin. Den 

 nuværende botaniske Have skal være anlagt 1595. I Tidens Løb er den 

 undergaaet forskj ellige Forandringer, hvilket blandt andet fremgaar af en 

 Sammenligning med det Kort, som Tillius i 1723 gav over Haven i sin 

 Bog: Catalogus plan tårum horti pisani. En væsentlig Udvidelse af Haven 

 fandt Sted for c. 20 Aar siden. 



I en gammel, uregelmæssig Bygning, der ligger op til det natur- 

 historiske Museum, findes — foruden Gartnerboliger og Materialrum — de 

 nødvendige botaniske Studiesale, et Haandbibliothek og en botanisk Sam- 

 ling. Denne sidste bestaar fornemmelig af et anseligt Herbarium; for øvrigt 

 er den ikke betydelig og nærmest beregnet til Forelæsningsbrug. 



Mere Interesse har selve Haven. Dens Terrain er aldeles fladt, lidt 

 over 2 x / 2 Hectare i Udstrækning. Det for Haven normerede Antal Arter 

 opgaves mig til 9000, hvilket Tal dog vistnok langtfra er naaet i Virke- 

 ligheden. Drivhusene, der ligge ud i 1 Linie, dele Haven i en forreste 

 større og en bagerste mindre Afdeling. Denne sidste, den yngste Del af 

 Haven, benyttes næsten udelukkende til Arboret. Af den forreste, større 

 Afdeling, den gamle Del af Haven, optages mere end Halvdelen af et rig- 

 holdigt »System« af mest urteagtige Planter, ordnede efter naturlige Fa- 

 milier, med laarige, to- og fleraarige Arter mellem hverandre. Grup- 

 peringen her ligner ellers den, der anvendtes i Generalsystemet i vor 

 gamle botaniske Have ved Charlottenburg; Planterne ere anbragte i lange 



