_280_ 



geografisk Anlæg, adskillige store Træer etc. Forholdene ere nu ganske 

 forandrede; det meste af Haven er bortsolgt, og kun Terrasserne nærmest 

 Museet ere bibeholdte; det er Hensigten yderligere at formindske denne 

 Have ved Salg. Endnu indeholder den dog flere smukke Træer, saasom 

 Magnolier, Paulownier etc.; desuden ere de gamle Drivhuse — 3 i Antal 

 — bibeholdte, deriblandt et lille snevert Hus for Specialsamlingen af tro- 

 piske Bregner. Denne Haves Betydning er for Tiden kun den at danne 

 et Supplement til den anden Have, den egentlige botaniske Have. Denne 

 sidste ligger c. 20 Minuters Gang fra Museet, i Via Lamarmora, skraas 

 over for det fra Savonarolas Tid berømte Kloster St. Marco. Allerede 

 1595 — altsaa faa Aar efter Anlæget af de botaniske Haver i Pisa, Bo- 

 logna og Padua — anlagdes paa dette Sted en botanisk Have; denne 

 omdannedes senere til en agronomisk Have, og endnu senere forvandledes 

 denne til et offentligt Anlæg for endelig paa ny at tages i Brug som 

 botanisk Have. 



Begge de botaniske Haver tilsammen udgjøre c. 3V 2 Hectare, hvoraf 

 den nye udgjør c. 2 3 / 4 . Hvor meget Samlingen af levende Planter er 

 forøget i de senere Aartier, vil skjønnes deraf, at, da Pariatore i 1842 

 blev Direktør, indeholdt Haven kun 826 Arter; i 1874 var Antallet steget 

 til c. 11,000; i 1884 var det »efter Katalogerne« c. 14,000. Jeg antager 

 forøvrigt, at det virkelige Tal er endog betydelig ringere. 



Den nye botaniske Have danner en nogenlunde regelmæssig Firkant 

 og er ganske flad. Det meste af Terrainet indtages af et »System«, ind- 

 rettet paa lignende Maade som det i Pisa. Hist og her findes Træer. 

 Naar undtages en kæmpemæssig Cypres, plantet 1810, en 20 — 25 m - høj 

 Tilia argentea, plantet 1839 og nogle faa andre 30—40 aarige Træer, 

 er Frilandstrævæxten nyplantet og derfor af ringere Interesse. De ny 

 anlagte Drivhuse ere ret anselige og overgaa langt Drivhusene i de andre 

 italienske Haver. Hoveddrivhusets Midtparti, der har 2 Etager, benyttes 

 til Gartnerboliger; fra dette udgaa 2 som Drivhuse benyttede Fløje; 

 hvert af disse er c. 60 m - langt og delt i 3 Afdelinger ; begge Fløje afslutte 

 med en firkantet Pavillon. Husene ere ensidige, 8 — 10 m . høje og dybe. 

 Den ene Fløj anvendes som Koldhus, den anden som tropisk Hus. For- 

 uden dette store Drivhus ejer Haven 2 smaa fritliggende Varmhuse, halv 

 saa store som vore mindste Huse. Tages i Betragtning, at den gamle 

 Haves Drivhuse ere bibeholdte, maa det indrømmes, at Florents-Haven 

 for Tiden har et meget betydeligt Drivhusrum. Et særligt Palmehus findes 

 ikke ; heller ikke noget tropisk Aqvarium, derimod vel et Frilandsbassin 

 (i den gamle Have), hvori ogsaa varmere Planter kunne trives i Sommertiden. 



Efter det meddelte vil det skjønnes, at der i Drivhusene ikke er 

 Plads til synderlig høje Planter. Til de største hørte en c. 8 m . høj 

 Caryota og en omtrent lige saa høj Pandanus. De lange og smalle Eum 

 gjøre det umuligt at faa noget Helhedsindtryk af Planterne. Naar und- 

 tages, at de tropiske Bregner — som foran bemærket — have et særligt 

 Hus, samt at de fleste tropiske Orchideer dyrkes i et af de mindre, frit- 

 liggende Huse, finder der tilsyneladende ingen anden Gruppering Sted, 

 end den, der betegnes ved »Koldhus« og > Varmhus«. Hvorvel Husene, 



