291 



ligt hele Vinter- og Foraarstiden. Teucrium frutic ans L., en Busk 

 med store, mælkeblaa, temmelig spredt siddende Blomster. Phlomis 

 frutic os a L., en tredie sydeuropæisk Labiat, halvbuskagtig; dens ualmin- 

 delig store Blomsterkranse ere prægtig gule. Bu s eus h y pophyllum 

 L., Sydeuropa, undertiden i Haver anvendt til lave Hække. End videre 

 Arter af Slægterne G-leditshia, Gymnocladus, Cytisus, Colutea, Caragana, 

 Amorpha, Indigo fera, Ailanthus, Juglans, Carya, Crataegus, Cotone- 

 aster, Aronia, Spiræa, Escallonia, Hydrangea, Rhamnus, Cornus, Caly- 

 canthus, Acer, Negundo, Cistus, Habrothamnus, Cestrum, Syringa, Jas- 

 minum, Lonicera, Abelia og mangfoldige andre. 



Endelig skal jeg meddele nogle Notiser om Norditaliens Mark-Træ- 

 væxt, repræsenteret ved Vitis, Castanea, Morus, Pyrus, Populus, Acer, 

 Ulmus, Salix o. fl. Ikke blot den frie Natur og Haverne, men ogsaa de 

 dyrkede Marker have deres Trævæxt, og denne er i Italien af særlig stor 

 Betydning. 



Da jeg i Efteraaret 1883 rejste til Korsika, gik Vejen over Karlsruhe, 

 Basel, Neufchatel, Lausanne, Genf, Lyon og Marseille. Strax Syd for 

 Karlsruhe viste sig paa Markerne enkelte Frugttræer, Æble-, Pære-, 

 Blomme- og Kirsebærtræer. En Nordbo kunde vel tænke, at der ikke 

 var god Orden i det Landbrug; imidlertid — jo længere man kom frem 

 i den frugtbare Rhindal, jo flere Frugttræer mødte der op paa Markerne; 

 de samlede sig i hele Rækker; Rækkerne dannede omsider Regimenter. 

 Agrene vare lange og smalle. Snart stode Frugttrærækkerne paa Grænsen 

 mellem 2 sammenstødende Agre, snart midt ned gjennem Ageren. Nu i 

 det sildige Efteraar — Schwarzwalds Højder vare allerede hvide af Sne 

 — dyrkedes paa mange Agre Stubror (især Red Tankard), som man just 

 var ved at tage op; men det kunde skjønnes, at de fleste Agre i den 

 forgangne Sommer havde været udnyttede dels til Kornavl, dels til Dyrk- 

 ning af Kjøkkenurter. Agerbrug, Frugthave- og Kjøkkenhavebrug gik her 

 Haand i Haand. Vin dyrkedes ikke paa Markerne. Vinavlen var ind- 

 skrænket til de for det meste terrasseformede Vinbjerge, der dækkede 

 Schwarzwalds vestlige Affald, og som fulgte Rhindalen lige til Basel. 

 Ned igjennem Schweiz var den samme Blanding af Agerbrug og Frugt- 

 havebrug almindelig, kun med den Forskjel, at, jo længere man kom Syd 

 paa, jo hyppigere erstattedes vore Frugttræsbrter af Kastanien. Langs 

 Genfersøens nordlige Bred, som Jernbanen følger lige til Genf, var Kasta- 

 nien næsten eneherskende. Et saa stort og løvrigt Træ som Kastanien af 

 Naturen er, vilde i høj Grad trykke Agerbruget, om det fik Lov til at 

 voxe, som det vilde; derfor vare Kastanietræerne ogsaa ved Beskjæring 

 stærkt hæmmede iVæxten; smaa, lavstammede Træer, med en lille, noget 

 flad Krone var Regelen. Alle Bakkestrøg og Affald vare forvandlede til 

 Vinbjerge. Ned igjennem Rhonedalen, først i Schweiz, saa i Frankrig, 

 var Forholdet for det meste uforandret; længst Syd paa, ned imod Mar- 

 seille, optraadte Oliventræet som Kastaniens Rival. 



Og nu til Norditalien! Den ejendommelige Blanding af Agerbrug og 

 Havebrug er ogsaa her almindelig, om end til Dels under nye Former. 

 I mange af Norditaliens Egne er vel Forholdet ganske som i Sydfrankrig 



19* 



