53 



af Marskdannelsen at kjende, nemlig følgende Trin i 

 Landdannelsen og følgende Væxtsamfund 1 ). 



1ste Bælte, flavgræs - Formationen. Denne er her 

 repræsenteret af Zoster a marina f. angustifolia. Den aller- 

 største Del af den nævnte Bugt lægges tør ved Ebben ; kun 

 en ikke videre bred Rende gaar langs Fanøs Nordøstende 

 ned til lidt forbi Nordby og tjener som Indsejling til og som 

 Havn for denne By. Under Ebben ser man da fra Nordby 

 en vidtstrakt, grønlig Flade, der dog overalt blinker i Sol- 

 lyset af det meget Vand, som holdes tilbage paa dens Over- 

 flade i alle smaa Lavninger , tiltrods for at den , efter hvad 

 der angaves, ligger omtrent 4 Fod over laveste Vand. Der 

 skal nemlig være omtr. 5 Fod Forskjel paa højeste og laveste 

 Vandstand, men der staar ved højeste Flod kun 1 Fod Vand 

 paa de omtalte, i Ebben blottede „Vader". 



Det grønne Skjær fremkaldes af den nævnte Zostera, 

 hvis Bladbredde tydelig varierer efter Vandstandens Dybde; 

 i en Grøft, der for Fiskefangstens Skyld et Sted var gravet 

 gjennem Vaden, havde den tydeligt meget bredere Blade end 

 alle de paa Grøftens Kant og ellers paa selve Vadens Flade 

 voxende Exemplarer, og tillige var den her i Blomst, medens 

 de sidstnævnte, der under Ebben maa ligge udstrakte paa 

 den vandrige Bund, vare golde. Kanten af Vaden er ud for 

 Nordby ret sandet og fast, men længere ude er Fladen saa 

 blød, at man for hvert Skridt synker foddybt ned i den af 

 organiske Dele sortfarvede Slik, — et sort Mudder vil man 

 næsten kalde det; hvor Zostera'en voxer meget tæt, kunne 

 dens sammenvævede Rhizomer yde Foden en noget fastere 

 Bund at træde paa, men i Regelen kun for en kort Stund, 

 næppe løfter man den ene Fod for at gjøre et Skridt fremad, 

 før den anden synker gjennem denne bløde Bund. 



Den morfologiske Bygning af Zostera har jeg omtalt 1. c. ; 



*) Flere Enkeltheder om Marskdannelsen og om dens enkelte Arter 

 vil man finde i min Afhandling i „Videnskabelige Meddelelser fra 

 Naturhistorisk Forening", 1890. 



