55 



højere, mere grenede og friskere grønne, hvorimod de paa 

 Højderne voxende vare lavere, mindre forgrenede og tillige 

 meget mere rødbrune, navnlig paa de nederste Stængelled 

 — formodentlig en Virkning af den periodisk indtrædende 

 større Tørhed og Solvarme. Meningen med Grøfterne er at 

 faa Slikken til at bundfælde sig mellem Salicornia'erne ; er 

 Grøften fyldt op, kaster man Slikken op paa de mellem- 

 liggende Rygge, og i de nye Grøfter vil en ny Salicornia- 

 Vegetation samle ny Slik. 



Paa Slikbunden i Salicornia- Bæltet fandtes de samme 

 blaagrønne , mere eller mindre kredsrunde Pletter af Ana- 

 bæna torulosa (Garm. ) Lagerh. , Microcoieus chthonoplastes, 

 Lyngby a confervoides, Merismopedier m. m. At disse Alger 

 spille en ikke uvigtig Rolle ved Landvindingen og Fæstningen 

 af Slikken har allerede Hofman Bang oplyst for over 70 

 Aar siden l ). 



Kvellerbæltets Inderrand er Grænsen for det normale 

 Højvande. Her paa Bredden voxede en Del Vaucheria'er, 

 tildels besatte med Cocconeis scutellum, Rhizodonium, Meris- 

 mopedier o.a., og her fandtes store Flader med „Meteor- 

 papir" o: papirstynde Hinder fremkomne ved sammenfiltrede 

 og sammensunkne Algemasser (især Cladophora, Anabæna 

 torulosa og andre). 



3. Glyceria- Bæltet (Andel- eller Annelgræssets Bælte). 

 Medens Bælte 1 og 2 i Løbet af hvert Døgn to Gange 

 sættes under Vand, er Landet allerede hævet saa højt 

 i det 3die Bælte, at det normalt kun oversvømmes ved 

 Springfloder; men en betydelig Fugtighed er alligevel endnu 

 tilstede. Paa sine Steder var dette Bælte kun faa Metre 

 bredt, paa andre 50 M. og meget mere. I Bæltets yderste 



*) Se Niels Hofman Bangs „ Bemærkninger om Vegetationen paa det 

 Inddæmmede ved Hofmansgave, i Aaret 1823" (Ørsted, Hornemann 

 og Reinhardts Tidsskr. f. Naturvidenskaberne, III, 1824), og „Om 

 Confervernes Nytte i Naturens Husholdning" (D. Vidensk. Selsk. 

 Skr. II). 



