57 



denne Forskjellighed er ukjendt. Suædas blaagrønne Blade 

 ere altid mere eller mindre opadrettede. 



Tueformede Forhøjninger i disse Annelgræs-Marker , fra 

 først af maaske grundlagte af Myrer, bare en noget forskjel- 

 lig Vegetation (Bælte 4 og 5), medens omvendt Grøfter og 

 Vandhuller fremviste Kveller-Vegetationen. 



4de Bælte kunde benævnes Harril-Bæltet eller Gerardi- 

 Formationen efter Juncus Gerardi, der her spiller en væsent- 

 lig Rolle. Efterhaanden som Landet hæver sig til et lidt 

 højere Niveau og bliver' lidt tørrere, fortrænges Annelgræsset 

 af denne Vegetation. Den er en tæt og lav, græslignende 

 Vegetation med smalle, stive, opadrettede Blade og Stængler, 

 og den er friskere grøn end Annelgræssets. Indblandede i 

 den fandtes f. Ex. Glaux. skjønt ikke meget talrigt, Plantago 

 maritima og andre Arter fra forrige Bælte, men af nye var 

 der navnlig Armeria vulgaris, Festuca rubra (glat Form), 

 Odontites rubra f. litoralis Rchb. (pletvis i største Mængde) o.a. 

 Der var Steder, hvor Festuca'ens spredtstaaende Stængler, 

 med de blegbrune, noget ensidigt krummede Stande viftende 

 i Vinden eller Armerias blegrøde Hoveder paa de stive 

 Skafte eller begge samtidig fandtes i omtrent samme Antal 

 som Juncus Gerardi, og blev Terrænet endnu højere, gik 

 disse to af med Sejren, Harrilgræsset forsvandt og 



5te Bælte, Engelskgræsbæltet (Armeria-Bæltet) traadte 

 i Stedet. Det vil vistnok være heldigere at benævne dette 

 Bælte efter Armeria maritima end efter Festuca'en, fordi 

 denne findes paa saa mange andre Lokaliteter, medens 

 Armeria'en mere exklusivt hører hjemme i dette Bælte. 



Denne Vegetation er tør og mager, aabenbart allerede 

 en væsentlig Xerofyt-Formation ; dens størrre Højde er kun 

 20— 30 Gtm. (Festucas Blomsterstande), og dens Hovedmasse 

 naaer kun 6—8 — 10 Gtm. s Højde, men ikke desto mindre 

 slaaes den til Hø, og Høsletten var tildels endnu i Gang. 



At Jordbunden ogsaa i dette Bælte virkelig er gammel 

 hævet Slikbund, dannet som Zostera -Vaderne ved Bund- 



