67 



Stud. mag. F. K. Ravn har fundet det ved Lønstrup og Blokhus ; 

 rimeligvis er det udbredt ved alle vore Sandkyster. 



Nær Klitfoden havde vi Lejlighed til at iagttage, hvorledes 

 Plantevæxten erobrer sig større Omraader; her fandtes en 

 Udviklingsgang, der frembød visse interessante Ligheder med 

 den i Marsken iagttagne. 



1ste Bælte er Salicornias. Den voxede her paa rent, 

 men fugtigt Flyvesand, meget spredt, endnu mere spredt 

 end paa mit Billede fra Manø (1. c.) , og Exemplarerne vare 

 klitdannende i det Smaa, idet de delvis ved Foden vare 

 omgivne af Sand, der var ophobet paa Vindsiden. 



2d et Bælte er Annelgræssets, Glyceria maritima (med 

 lidt Salicornia), ganske som i Marsken, og denne Art giver 

 ligeledes, men i højere Grad end Salicornia , Anledning til 

 svag Klitdannelse, idet Sand samles mellem dens strittende 

 Blade; men den er ikke Situationen voxen; dens Skud ere 

 jo af Naturen alle overjordiske Løvskud, og det er dem 

 imod at blive begravede i Sand; de kæmpe da for at komme 

 op igjen, og de nederste Dele af dens Udløbere vare derfor 

 ofte gullige og etiolerede. Mere end Va — V2 M. Højde naaede 

 næppe nogen af Annelgræs dannet Klit. 



I den inderste Del af Glyceria-Bæltet optræder Glaux 

 maritima, der i dette løse Materiale dannede de eleganteste 

 Udløbere paa indtil over V3 M. Længde, som man kan se. 

 Ogsaa den opførte sig paa en afvigende Maade; Enderne af 

 Udløberne voxede ofte ud af Sandet og bleve da til Løvskud, 

 men nogle Steder dannede de mærkværdige Løkker, idet de 

 af Grunde, som vi ikke kunde opdage, efter at have hævet 

 sig i en stejl Bue mange Centimetre op over Bunden, borede 

 sig ned i denne paa ny, kun faa Centimetre fra Udgangs- 

 stedet. 



Jo længere man gaar ind mod Land, desto bredere 

 blive Tuerne af disse Planter, desto mere løbe de sammen 

 og i hverandre, og desto tættere er Vegetationen. Andre Planter 

 komme ogsaa til ; af disse maa særlig nævnes Agrostis alba, 



