68 



som indenfor Glyceria-Glaux-Bæltet danner en ret tæt Bevox- 

 ning, mere eller mindre blandet med Potentilla auserina, 

 Plantago maritima , Triglochin maritimum , Aster , Suæda 

 maritima, Cakile (med smal- og bredbladede Varieteter), og 

 den meget sjældne Atriplex farinosa. Tilsidst er Sandfladen 

 hævet op til en uregelmæssigt og lavt tuet Sandmark med en 

 jævn, men tynd og aaben Vegetation. Mellem de tilkommende 

 Arter bør særlig Agrostis alba nævnes. Dens Voxemaade 

 er ganske som Annelgræssets , idet den fra den midterste, 

 opretgrenede Del danner lange (endog indtil 70 Cm. lange) 

 overjordiske Udløbere, som liggende løst, men dog rodslaaende 

 ovenpaa Sandet brede sig til alle Sider; heller ikke denne 

 Art er særlig vel skikket til Kampen med Flyvesandet, men 

 dog bedre end Annelgræsset. 



Vi have altsaa her væsentlig de to samme Bælter, 

 som i Marsken, men med den store Forskjel, at Bunden 

 her er et næringsfattigt Flyvesand, meget forskjelligt fra 

 Marskens fede, humusrige Slik. Dette tyder paa, at den 

 salte Jordbunds Fugtighed spiller en større Rolle end 

 Jordens kemiske Art. Ved Skraanbjerg, ved Østenden af 

 Nordbybugten, har jeg seet Juncus Gerardi optræde domi- 

 nerende paa rene Sanddannelser med Indblanding af Glaux, 

 Festuca rubra, Agrostis vulgaris, Triglochin o. a., altsaa lige- 

 ledes paa en fra den sædvanlige helt forskjellig Bund, men 

 dens Højde over Havet var aabenbart omtrent den samme 

 som ellers. 



Det 3 die Bælte var Klitfoden, hvor den egentlige 

 højere Klitdannelse begyndte. I Regelen er det Agropyrum 

 junceum, der gjør Begyndelsen (se Billedet S. 69) ; dens Voxe- 

 maade har jeg skildret og afbildet tidligere 1 ). Sammen med 

 den følger Halianthus peploides , der danner udstrakte, frisk 

 grønne Bevoxninger. Ligeledes dannede Lotus corniculatus 



l ) Om Klitdarmelsen se min Afhandling i Natnrh. Forenings „Viden- 

 skabelige Meddelelser" 1891. 



