118 



af fremmede Cruciférfrø, faktisk have kunnet vinde Indgang. 

 Som Forholdet har været i de senere Aar, kan man for de 

 urene Rapskager opstille tre Grupper: 



1) Kager, der i større eller mindre Grad ere slaaede af 

 indiske Frø. 



2) Kager, der ere slaaede af sydøsteuropæiske Frø. 



3) Kager, hvor Indblandingen er mere forskjelligartet, dels 

 Cruciférfrø (mellem- eller sydeuropæiske), dels Frø af 

 anden Oprindelse. 



Under Betegnelsen „indisk Raps" udføres fra Ostindien 

 over England store Mængder Cruciférfrø; medens en ringe 

 Del af disse er Rybs, hidrøre dog Størstedelen fra andre 

 Korsblomstrede. Den af disse Frø fremstillede Pressekage 

 angives oprindelig for en stor Del at være solgt som Gjøclnings- 

 stof, men den stigende Efterspørgsel bragte ogsaa disse Kager 

 paa Markedet. Det var i Slutningen af Halvfjerdserne, at 

 Opmærksomheden først henledtes paa denne Slags Kager, 

 oftest paa Grund af den rigelige Udvikling af Sennepsolie. 

 Her paa Laboratoriet iagttoges en stærk Stigning i det fal- 

 budte Antal. Gjennem Forbindelse i England tilvejebragtes 

 Frø , hvormed Laboratoriets daværende Mikroskopiker, 

 Museumsinspektør H. Kiærskou, foretog Dyrkningsforsøg. De 

 modtagne Frøprøver vare betegnede som : Ferozepore, Guzerat, 

 Soumeanee, gul blandet Calcutta og brun Calcutta Raps. 

 Dyrkningsforsøgene 1 ) gave som Resultat, at Frøene hidrørte 

 fra Brassica dichotoma, Br. glauca og Br. ramosa. Foruden 

 disse forekomme: Br. juncea, Erysimum og Eruca; senere 

 fandtes et Frø, der ved Dyrkning bestemtes som Sinapis dissecta. 



Om Kagerne af anden Gruppe gjælder det som for fore- 

 gaaende, at de komme i Handelen under forskjellige Beteg- 

 nelser: Assow, Donau, . Odessa, Ravison og Sortehavs Raps. 

 De fremmede Frø, der hyppigst danne Hovedbestanddelen, 



*) H. Kiærskou, Om Frøskallens Bygning hos nogle „indiske Raps u - 

 Sorter. Botanisk Tidsskrift, Kbhvn. Bd. 14, Pag. 249. 



