120 



efter Udblødning blandes ved Omrøring, hvorefter der af- 

 hældes saameget, at man bekvemt kan arbejde med den 

 tilbageblivende Rest. Ved Stemning skilles Kimdelene fra 

 Skallerne; det er en Erfaring, at rene Kager hurtigt lade sig 

 renslemme, medens man ved urene Kager maa gj en tage Stem- 

 ningen et større Antal Gange. Det maa nøje paasees, at der 

 ikke ved Stemningen sammen med Kimen fraskilles lyse 

 Frøskaldele; lettest vilde dette kunne ske med Skaldelene af 

 saadanne Frø, hvis Overhudsceller danne Slim, idet Afsæt- 

 ningen da foregaar langsommere. 



En Del af de renslemmede Skaldele bringes over paa 

 en Tallerken og anvendes til Undersøgelsen, dels med Loupen, 

 dels med Mikroskopet. I mange Tilfælde vil man allerede 

 ved Eftersynet med Loupen kunne skjønne, ikke alene om 

 Kagen kan antages at være ren, men ogsaa af hvilken Art 

 den eventuelle Indblanding er. Let iøjnefaldende Kjendetegn 

 ere Frøskallens Farve, Beskaffenheden af Overhudscellerne, 

 om udbolnende eller ikke, samt hvorvidt. Frøskallen er glat 

 eller netribbet. De Skaldele, der ikke antages at hidrøre 

 fra Raps (Rybs), udpilles og bestemmes mikroskopisk; har 

 man paa denne Maade dannet sig et Begreb om Kagens 

 Sammensætning, bringes en Del Skaller, tagne i Flæng med 

 Pincetten , over paa Objektglasset og gjennemsøges. Ved 

 urene Kager, hvor Opgaven tillige maa gaa ud paa at op- 

 give den omtrentlige Mængde af fremmede Frø, vil man 

 være nødt til at gjennemsøge et større Antal Skaldele end i 

 de Tilfælde, hvor rene Kager foreligge. Undersøgelsen med 

 Loupen bør ikke forsømmes; Bedømmelsen, særlig af de 

 Kager, der indeholde mindre Mængder fremmede Frø, ned til 

 dem , der kunne antages at indeholde disse som tilfældig 

 Forurening, bliver mere sikker, og det maa erindres, at 

 Analysen hyppigt danner Basis for Omsætning af betydelige 

 Handelsværdier. 



De fraslemmede Kimetele opsamles i et Glas, efter Af- 

 sætning frahældes Vandet, og Kimdelene undersøges mikro- 



