129 



Muligheden for at kunne skjelne mellem Frøene af de 

 Korsblomstrede , saaledes som de forekomme i Rapskager, 

 beror udelukkende paa de Forskjelligheder, der findes i Frø- 

 skallens Bygning. Hvad Kimen angaar, da er man paa 

 Grund af den findelte Tilstand, hvori den forefindes, henvist 

 til at konstatere, at den hidrører fra Korsblomstrede. 



Man vil som Regel finde Frøskallen bygget af følgende 

 sex Lag: 



1) Overhudsceller. 



2) Barkceller. 



3) Palissadeceller. 



4) Farveceller. 



5) Proteinceller. 



6) Indre Parenchym. 



Af disse sex Lag er det de fire første, der tjene os ved 

 Bestemmelsen, medens de to sidste gjennemgaaende ere af 

 en saa ensartet Form , at de ikke byde yderligere Holde- 

 punkter. Udviklingen af de fire Lag er varieret paa saa 

 mangfoldig Maade, at de Tilfælde, hvor Bestemmelsen 

 vanskeliggjøres, ere faa. 



Guignard har fulgt Frøskallens Udviklingshistorie hos et 

 større Antal Familier, blandt disse ogsaa de Korsblomstrede x ). 

 Han finder, at ydre Æghinde danner de tre første Lag. 

 Overhuds- og Palissadeceller ere altsaa dannede af Æghindens 

 ydre og indre Overhud. Indre Æghinde danner snart 

 sammenfaldende Geller. G. siger ikke, at de danne Farve- 

 cellerne; da Farvestoffet først findes her paa et sent Tids- 

 punkt, efter at Palissadecellerne ere farvede, er det muligt, 

 at G. ikke har fulgt Udviklingen til det fuldt modne Frø. 

 Forholdet er dog let at iagttage, naar man sammenligner 

 Snit af modne og umodne Frø, hvor Cellelagene endnu ikke 



L. Guignard, Recherches sur le développement de la graine. Journal 

 de Botanique. 1893. Pag. 2. 



Botanisk Tidsskrift. 19. Bind. 9 



