134 



Fig. 3, a. Frøskal set ovenfra. Maskenettet er her langt 

 stærkere fremtrædende end hos Rybsen. 



Fig. 3, c. Tværsnit af et umodent Frø taget paa det 

 Tidspunkt, da Palissadecellerne begynde at farves. Efter 

 Overhuden følge Barkceller i to Lag og Palissadecellerne 

 svarende til ydre Æghinde; derefter fire Lag Farveceller 

 svarende til indre Æghjnde og efter disse Frøhviden, hvis 

 yderste Lag (p) danner Proteincellerne, medens indre Parenchym 

 er dannet af de følgende (her 5) Lag. Af Frøhviden bliver 

 desuden tilbage efter den fulde Udvikling de ovenfor omtalte 

 Hinder, der omslutte Kimroden og adskille Kimbladene. Alle 

 Lagene føre Stivelse, de indre, store Frøhvideceller vise sig 

 dog nylig tømte, derefter svinder Stivelsen først i Farvecellerne. 

 Ogsaa Kimen er endnu paa denne Tid stivelseførende. Da 

 Stivelsen forefindes i saa stor Mængde, at den besværliggjør 

 Iagttagelsen, er den bortskaffet ved Maltning. Snittene bringes 

 sammen med et Maltudtræk i et lille Reagensglas, der hen- 

 sættes i Vandbad ved ca. 40°, derefter udvaskes med Kalilud 

 (1 pro mille) og destilleret Vand. Man undgaar paa denne 

 Maade bedst Beskadigelse af Vævene. ' 



Brassica dicliotoma. Farven rødbrun, undertiden graa- 

 dugget. Frøskallen glat eller svagt netribbet. 



Fig. 4, a. Frøskal set ovenfra. Overhudscellerne danne 

 et stormasket Net over Palissadecellerne. Slimen viser sig 

 concentrisk stribet. 



Fig. 4, b. . Tværsnit af Frøskallen. Overhudscellerne bolne 

 ud med Vand, den dannede Slim er lagdelt. 



Frøet hører til „indisk Raps" , dog forekommer det 

 ogsaa, om end langt fra i saa stor Mængde, blandt „Sorte- 

 havs-Raps". 



Brassica glauca (var. sem. luteis). Farven gulhvid. Frø- 

 skallen glat. 



Fig. 5, a. Frøskal set ovenfra, den er ganske glat. 

 Fig. 5, b. Tværsnit af Frøskallen. Overhud og Palissade- 



