168 



bart derpaa følgende Lag ere prosenkymatiske (Bastceller); 

 Luftvævet er altsaa stærkt beskyttet udefter, hvilket maaske 

 staar i Forbindelse med Frugtens Størrelse ; det er den største 

 i „Driften" hos os. 



Til disse Arter slutter sig nærmest: 

 Mentha aquatica (Fig. 19). Delfrugternes Skal bestaar 

 yderst af et Par Lag sammenfaldne Geller. Derpaa følger 



2 Lag luftførende, tyndvægget Paren- 

 kym, med smaa Intercellularer ; saa 

 kommer 1 Lag smaa, farvestof holdige 

 Geller, og endelig 1 Lag Stenceller 

 (tykke Vægge, lille Rum, grenede 

 Porekanaler). 



Fig. 19. Mentha aquatica. 



Tværsnit af Frøgjemmet. 

 (Obj. V, Ok. I). 

 P. = sammenfaldne 

 Parenkymceller ; L. = 

 Luftvæv; F, = Farvestof 

 førende Geller; St. = 

 Stencellelag. 



7. Potentilla palustris-Typen. 



Potentilla palustris (Fig. 20). 

 Frugtskallen er beskrevet af Alida 

 Olb er s (26,103); dens Funktion er 

 væsentlig mekanisk. Den bestaar 

 yderst af Overhud og 2 Lag Paren- 

 kymceller, der alle ere tynd- 

 væggede og i Reglen helt 

 faldne sammen. Derpaa 

 følge nogle Lag Bastceller 

 og en indre Epidermis, 

 ordnede som hos Scirpus- 

 Arterne. Frøskallen er 

 forholdsvis tyk, hvilket ellers 

 ikke plejer at være Tilfæl- 

 det hos Frugter med eet 

 Frø, men det hænger vel 

 sammen med Frøskallens Funktion (sml. Lemna -Arterne). 

 Den bestaar nemlig udelukkende af Luftvæv, og er derved 

 Aarsag i Frugternes Flydeevne. Gellerne have tynde, fint 

 porede (ikke antydet i Tegningen) Vægge og ere (undtagen 

 det inderste Lag) strakte i radial Retning ; ingen Intercellularer. 



Fig. L 20. Potentilla palustris. 

 A. Tværsnit af Frøgjemme ( F. G.) 



+ Frøskal {F. 8 ) (Obj. E, Ok. 0). 

 B. Tværsnit af Frøskal (Obj. V, Ok. 0). 



