172 



for Vindspredningen, men ogsaa bevirker en ret langvarig 

 Flycleevne. 



Drosera rotundifolia ( M a r 1 o t h 24, 232 ; Hildebrand 

 Le. S. 52. Afb. hos Lange 22, Tab. 1). I Hovedsagen som 

 foregaaen de. 



Nymphæa alba. Frøspredningen veel Vandets Hjælp 

 foregaar efter Tittmann (31, 21), Hildebrand (15,23 og 

 75 ff.) o. a. paa følgende Maade. Frugten trækkes ved Mod- 

 ningen ned i Vandet, sprænges paa den af Jonsson (17, 55 ff.) 

 angivne Maade; Frøene løsrives og stige op til Overfladen, 

 hvor de drive om i nogen Tid. De enkelte Frø ere tungere 

 end Vand, men deres Vægtfylde formindskes derved, at de 

 ere indesluttede i en luftfyldt Sæk, hvad der allerede er 

 angivet af Tittmann, der rigtig forstaar Betydningen af 

 dette Forhold. Denne Sæk er efter Mirbel (25, tab. 6, fig. 15 

 og 16) og Planchon (27,292) at opfatte som en Frøkappe 

 (Aril lus), der udvikles fra Funiculus og lægger sig løst hen 

 over Frøet 1 ); den er dannet af 1 Lag langstrakte, slim- 

 fyldte Parenkymceller. Frøskallen er tynd og bestaar efter 

 Godfrin (9,64) af tykvæggede, mekanisk virkende Geller. 



Efter kort Tids Forløb ødelægges Arillus og Frøet gaar 

 til Bunds. 



Spiraea Ulmaria (Fig. 24). Smaafrugterne ere bælg- 

 kapsellignende, men springe ikke op (Vau cher 35, 11,263) 



Fig. c 24. Spiraea Ulmaria. 



Frugt, svagt forstørret; den 

 punkterede Linie angiver 

 Frøets Plads; tegnet efter 



en Frugt, der havde ligget 



2 Maaneder i Vand. 



og indeholde kun eet Frø; disse 

 Egenskaber have ført til Opstillelsen 

 af en egen Slægt Ulmaria, der i 

 saa Fald stilles i Nærheden af 

 Potentilla (saaledes hos Focke i 

 Engler & Prantl Nat. Pflanzen- 

 familien III, 3). Smaafrugterne 

 løsnes helt fra Moderplanten og 

 kunne flyde i længere Tid (Focke); 



l ) Se ogsaa D ah m en (7.463). 



