ms 



nævneværdig Beskyttelse mod Transpiration i Almindelighed 

 ikke er tilstede. Hvad det første Punkt angaar, er jo 

 Palissadevævet langt svagere udviklet hos de arktiske Planter, 

 men ved Bladets gjennemgaaende løse Bygning og derved 

 Gellernes kraftigere Forbindelse med Luften maa en livlig 

 Kulsyreassimilation dog antages at kunne foregaa, selv om 

 den maa staa tilbage for Alpeplanternes 1 ). I det sidste 

 Forhold stemme de arktiske Planter fuldt overens med de 

 alpine. 



Det kan maaske se mærkeligt ud, at høj arktiske Planter, 

 som dog flere Maaneder i Træk uafbrudt hele Døgnet 

 igjennem kunne nyde Gavn af Dagslyset, ikke ogsaa have et 

 kraftigt udviklet Palissadevæv ; dog tror jeg, at dette ved 

 nærmere Betragtning er ganske forstaaeligt. For det første 

 maa det erindres, at de arktiske Planter, ved at voxe nær 

 Havets Niveau, modtage et betydeligt svagere Lys end de 

 alpine Planter, som, ved at have hjemme i betydelige Højder, 

 paa Grund af Luftens Tyndhed leve under langt intensivere 

 Lysforhold; dernæst hæver Solen sig ikke meget højt over 

 Horizonten og clens Straaler falde derfor temmelig skraat, 

 og endelig maa det skyldes den hyppige Taage og graa Luft, 

 som ofte i lange Tider selv ved Sommertid kan herske i de 

 arktiske Egne, og dette Forhold fremhæver ogsaa Bonnier 

 1. c. som et Hovedmoment til Palissadernes ringere Udvikling. 

 I denne Sammenhæng vil jeg ogsaa henvise til Kjellmans 

 Udtalelser i „Ur polarväxternas lif" , pag. 468: „Den täta 

 dimman svepar oftast berg och dal i sitt kalla dok, solen 

 döljes af moin" og „de vackra, solljusa, varma, lugna dagarna 

 äro få" 2 ). Men netop derfor ere de arktiske Planter i lige 



: ) De arktiske Planter have ogsaa, naar de voxe i Lavland eller i 

 hvert Tilfælde kun i de mindre Højder, den Fordel fremfor Alpe- 

 planterne, at Kulsyremængden ikke er formindsket, saaledes som 

 Tilfældet er i de store Højder (se Wagner 1. c. p. 44). 



2 ) Dog maa det erindres, at dette egentlig kun gjælder Kystklimaet; 

 naar man kommer længere ind i Landet , f. Ex. i Fjordene i Grøn- 



