241 



Klima; herpaa tyder Overhudens oftest ringe Udvikling, Spalte- 

 aabningernes frie Beliggenhed, Mesofyllets løse Beskaffenhed 

 o. s. v. Man maa ogsaa erindre , at selv om det arktiske 

 Klima i Almindelighed fremhæves som tørt (se Warming I. e. 

 pag. 22 — 23), hvilket jo altsaa i hvert Tilfælde præger Største- 

 delen af Grønlands Vegetation 1 ), saa har dog Sommeren, 

 som vil have den største Indflydelse paa Vegetationen, 

 i alt Fald i det nordlige Grønland den største Regn- 

 mængde 2 ), og dette vil paa de mere beskyttede Steder be- 

 virke, at Klimaet bliver fugtigere. Hvad Luftfugtigheden 

 angaar, vil man af den vedføjede Tabel, som meteorologisk 

 Institut velvilligst har meddelt mig, se, at der ingen nævne- 

 værdig Forskjel er mellem en sydligere og en nordligere 

 Lokalitet. 



Oversigt over Luftens Fugtighedsgrad ved 



Maj Juni Juli August Septbr. Oktbr. 



(5 Aar) (li Aar) (8 Aar) (10 Aar) (11 Aar) (9 Aar 



Upernivik(72°47'n.B.) 85 83 80 83 82 86 



Godthaab (64°ll'n.B.) 82 80 82 85 84 82 



Det maa dog erindres, at disse 2 Lokaliteter ligge ved 

 Havet; efter de faa Optegnelser at dømme, som findes fra 

 Jakobshavn, bliver der allerede en Del tørere. 



Som en vigtig Faktor maa sikkert endvidere den lave 

 Temperatur opfattes, idet Transpirationen ved den i væsentlig 

 Grad maa nedsættes, ligesom Jordens Udtørring herved maa 

 hæmmes betydeligt; herved forklares maaske ogsaa, at mange 

 Planter, der i de arktiske Egne voxe paa tørre Steder, hos 

 os findes i Moser. Enhver, der giver sig af med Dyrkning 

 af arktiske Planter, vil vide, at det i den hede Sommertid 

 er nødvendigt stadig at holde dem fugtige. 



1 ) Se ogsaa Kihlman: Pflanzenbiologische Studien aus Rus. Lappland. 



pag. 104 og 105. 

 ?.) Gfr. Kihlman 1. c. pag. 42 og 43. 



Botanisk Tidsskrift, 19. Bind. 16 



