281 



deres kortvarige Sommerliv. Til Fjelds blomstre Planterne 

 overhovedet senere end i Bygden. Som Exempel vil jeg tage 

 Saxifraga oppositifolia, som i Bygden blomstrede d. 6te April ; 

 efter Midten af Maj Maaned saas neppe et eneste blomstrende 

 Individ i Bygden, men sent i Juli Maaned fandt jeg den med 

 nylig udsprungne Blomster i Fjeldene. Sammesteds saa jeg 

 flere Steder Højder, der vare helt omgivne af Snemasser. 

 Her saa jeg Vegetationen paa forskjellige Udviklingsstadier, 

 øverst paa Højden fandtes blomstrende Individer og nogle 

 afblomstrede; cler nedenfor Planter med ikke udfoldede Blom- 

 ster o. s. v. Eftersom jeg gik ned ad Højden, saa jeg Vege- 

 tationen paa et yngre Stadium, og nederst ved Sneranden 

 hvide 2 — 3 Tommer høje Skud, der rødfarvedes saasnart de 

 vare blevne helt blottede; jeg antager, at disse Skud ere 

 begyndte at voxe, inden Sneen helt har forladt dem, ellers 

 kunde de ikke være saa lange, da de blottedes. Naar det 

 smeltende Snelag er blevet tyndt, er det i Regelen meget 

 porøst, og Varme maa kunne træde igjennem det 1 ); derfor 

 anser jeg det ikke for uforklarligt, at Skuddene begynde at 

 voxe under det tynde smeltende Snelag, paa samme Maade 

 som de Skud, der paa Tunene ere dækkede af Gødningen, 

 havde begyndt at voxe inden de blottedes. 



Efter min Erfaring er det en Regel, at Vandplanter og 

 de, der voxe paa fugtig Grund, begynde deres Væxt senere 

 end de, cler voxe paa tørre Steder, og dette kommer af, at 

 Vandet er for koldt, medens den raske Vaarsmeltning gaar 

 for sig. For Myrenes Vedkommende har det ogsaa Betyd- 

 ning i denne Henseende, i det mindste i Begyndelsen, at 

 Jordbunden er frossen, og at den Is, der findes under Grøn- 

 sværet, tøer overmaade langsomt. I milde Somre er Jorden 

 isfri i Juni Maaned, i andre Aar ikke førend i Juli — August. 



J ) Se Kihlman: Pflanzenbiologische Studien aus Russisch Lappland, 

 Helsingfors 1890, pag. 48 og flg. 



