IV 



Den kvantitative Ydeevne. 

 Tabel I. 



Hvor Forsøget 

 er 



anstillet. 



Udbyttet 

 pr. Td. Land 

 i Centner. 



Tørstofindhold 

 i 1 Centner Roer 

 i Pd. 



Barres 1. 



Barres 2. 



Barres 1. 



Barres 2. 





1 



2 



S 



4 



Aarhus 



729 



583 



13,15 



13,52 



Lyngby 



572 



463 



13,44 



14,09 



Varde 



410 



339 



13,21 



13,78 



Tabel II. 





Udbyttet 





af Mælk 



Gaarderis 



i et Aar i Pd. 



Nâvn. 









Ko Nr. 1 



Ko Nr. 2 





(Nr. 53). 



(Nr. 47). 





1 



2 



Næsgaard .... 



6040 



3077 



Ejendommeligt for den kvantitative Ydeevne er endvidere, at jo 

 stærkere den er, desto mere stimuleres den ved en rigelig Næringstil- 

 førsel. For Roerne fremgaar dette af Tab. I; ved Varde, hvor Jorden 

 var ringe , er Merudbyttet efter Rarres 1 , sammenlignet med Rarres 2 

 kun 70 Centner, ved Aarhus, hvor Jorden var særdeles god, er Merud- 

 byttet derimod c. 140 Centner. Hos Malkekvæg existerer et lignende 

 Forhold; holdes en Ko med stor og en Ko med lille kvantitativ Ydeevne 

 paa svag Fodring, giver den første et noget større Mælkeudbytte , men 

 sættes de paa stærk Fodring, giver den første ikke alene ligesaa meget, 

 som da der blev fodret svagt, men den giver et betydeligt Extratilskud 

 af Mælk, i det dennes større kvantitative Ydeevne bevirker, at den 

 ganske anderledes kan udnytte det rigeligere Foder end Koen med ringe 

 kvantitativ Ydeevne. 



Hvad dernæst den kvalitative Ydeevne angaar, da synes der ogsaa 

 her at være Overensstemmelse mellem de for Roer og Malkekvæg 

 gjældende Regler. Hos Runkelroer giver den kvalitative Ydeevne sig 

 Udslag i Opsamling af Tørstof i Roen, hos Malkekvæg i Aflejring af 

 Fedtstoffer i Mælken. Den i Roerne nedlagte Evne til at opsamle Tør- 

 stof i sig kan være til Stede i meget forskjellig Grad. I Tab. III er 

 anført Analyseresultaterne af tre Runkelroevarieteter, og som det af 

 Middeltallet fremgaar, har der i 100 Pd. Roer af Rarres været c. 13 Pd. 

 Tørstof, af Elvetham c. 14 Pd., og af Foder Sukkerroer c. 18 Pd.; med 



