VI 



I Fodringsforsøget fra 1891 og 92 Tab. IV er Hold A fodret med meget 

 Korn og lidt Oliekager, Hold G med lidt Korn og mange Oliekager; man 

 skulde antage, at det langt fedtstofrigere Foder som Hold G har faaet, 

 maatte give en Mælk særlig rig paa Fedtstoffer, men Svaret paa det 

 gjennem Forsøget stillede Spørgsmaal er, at Hold A har haft ligesaa 

 mange pCt. Fedtstof i Mælken som Hold C. 



Den kvantitative og kvalitative Ydeevne have altsaa det tilfælles, 

 saavel' hos Planten som hos Dyret, at de kunne være til" Stede i Indi- 

 videt, i Stammen eller Varieteten i større eller mindre Grad, men medens 

 den kvantitative Ydeevne giver sig et saa meget desto stærkere Udslag, 

 jo rigeligere Næringstilførselen er, synes som oftest den kvalitative Yde- 

 evne kun forholdsvis lidt at paavirkes af, om Næringstilførselen er mer 

 eller mindre rigelig. 



Taleren berørte sluttelig, at medens der baade hos Roer og Malke- 

 kvæg var bestemte ydre Kjendetegn. som kunde være vejledende ved 

 Udvalget af de Individer, der havde den største kvantitative Ydeevne, 

 var det samme ikke Tilfældet med den kvalitative Ydeevne, denne kunde 

 man kun komme til Kundskab om ved en nærmere Undersøgelse i hvert 

 givet Tilfælde. En høj kvantitativ og kvalitativ Ydeevne lader sig ned- 

 arve, og Forøgelse af Produktionsevnen kan derfor iværksættes ved at 

 udvælge Individer til Avl, der særlig udmærke sig ved denne Egenskab. 

 Skjønt der ogsaa i Avlsprincipperne var mange Lighedspunkter mellem 

 Planter og Dyr, som fortjente Opmærksomhed, mente Taleren at maatte 

 forbigaa dette ved denne Lejlighed paa Grund af den fremskredne Tid. 



Lektor W. Johannsen gjorde opmærksom paa, at naar Forskel- 

 lighederne mellem de enkelte Varieteter traadte stærkest frem ved den 

 rigeligste Næringstilførsel, da gjaldt det i Almindelighed ogsaa, naar 

 Livsbetingelserne i det Hele vare gunstigst. Endvidere mindede han 

 om, at den kvalitative Ydeevne hos Byg var i høj Grad afhængig af 

 ydre Forhold, og sluttelig udtalte han sin Tilslutning i Anledning af 

 den af Tal. fremhævede Analogi mellem Dyre- og Planteriget. 



; 2. Prof. Warming meddelte, at der vilde udkomme et større plante- 

 geografisk Værk: Die Vegetation der Erde, udgivet af Drude og Engler, 

 med Bistand af flere Medarbejdere, hvoriblandt ogsaa Taleren. 



Medet d. 25de Marts 1893. 



(Tilstede vare: Becker, Boysen, Bøggild, Børgesen, Didrichsen, 

 Feddersen, Th. Friedrichsen, Frk. Hallas, G.Hansen, Frk. Heiberg, Hj. Jensen, 

 Kiærskou, Kruuse, Joh. Lange, A. Lange, H. Mortensen, Frk. Møller. O. G. 

 Petersen, V.A.Poulsen, Raunkiær, F. K. Ravn, J. Ravn, Rosenvinge, 

 E. Rostrup, Sarauw, Warming.) 



Havebrugskandidat Andr. Madsen talte om Planteafbildninger 

 i ældre, botaniske Værker. 



Af : den græsk-romerske Oltids illustrerede Lægebøger findes ingen 

 bevaret;; vi have kun Kjendskab til dem gjennem faa Noter hos Pli ni us. 



Det ældste bevarede botaniske Billedværk er en illumineret Kodex 

 af Dioscorides. Det er et Arbejde af det 6te Aarhundredes bysantiske 

 Skole og indeholder talrige Miniaturer af Planter. Findes i det kejserlige 

 Hofbibliothek i Wien. 



